30 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI. 
Mm 
AZ ÁLLADALOM JOGALAPJÁRÓL. 
SZÉKFOGLALÓLAG ÉRTEKEZETT MÁJ. 18. 1846. 
PAULER TIVADAR LT. 
Az emberiség szellemi s anyagi fejleményére eldöntő béfolyásu az 
álladalom; nemünk óősidejétől kezdve, minden nevezetesebb események 
ennek körében közremunkálásával, intézvényeinek védszárnyai alatt 
történtek; létele nemünk művelődésének, polgárisodásának lényeges fel- 
tétele; szerkezetének taglalása tehát az emberi ész és szorgalom legma- 
gasztosabb, legérdekesebb foglalkozásaihoz tartozik, főleg korunkban, mi- 
dóőn az elméletnek béfolyása a gyakorlatra, a tudománynak hatása az élet- 
re mindinkább szembetünő; — az összes álladalomtan legfontosabb felad- 
ványainak egyike, az álladalom jogalapjának meghatározása; mert va- 
lamint a büntetés alapja a fenyítójog egész rendszerére elhatározó befo- 
lyással bir, és Szemereként ") a büntetőjog igaz terjedelmét csak az hatá- 
rozhatja meg, s határain belül az esetek végtelen szövedékeiben ismét csak 
az igazodhatik el, ki a büntetés erkölcsi forrását ismeri, ugy hasonlólag 
egyedűl azon kérdés megfejtése : , hogy mily alapon sarkallik az álladalom 
s ennek lényegét képező államhatalom jog- és észszerűsége ? miben találha- 
tó azon kötelék, mely a polgári társulat tagjait összekapcsolván, fenma- 
radását jogilag biztosítja?" szolgálhat biztos szövétnekül az álladalom ter- 
mészetének s viszonyainak felderitésére; s nyomossága, mellőzvén tisz- 
tán tudományos érdekét, annál kétségtelenebb, minél bizonyosabb , hogy 
hamis és ferde alapelvek valamint mindenütt, ugy ezen, az emberi társaság 
legszentebb kötelékeit tárgyazó tudományban is, szükségkép csak hasonlú 
7) A büntetésről. Budán, 1841. 5. I. 
