AZ ÁLLADALOM JOGALAPJÁRÓL. 31 
természetű következmények- s végeredményekre vezethetnek. — Ámbár 
pedig az említett kérdés megoldása az elfogulatlan elmére nézve , nem oly 
annyira szövevényes , mégis sajátszerű természeténél fogva mind a nemze- 
tek, mind a jogtudósok s bölcselkedők véleményei abban szétágaztak, és 
az utóbbiak az álladalmat részint isten akaratjára, részint történeti esemé- 
nyekre, részint pedig észszeres elvekre alapítván, három fó osztályra 
sorozhatók "); a különböző tudományos rendszerek vázlatos ismertetése 
s az észszerű kritika elvei szerinti megbirálása jelen értekezésemnek célja ; 
— mert csak ekként lehetséges az egyoldalú felfogásból eredt s annyi 
hévvel folytatott eszmeharc kiegyenlitésére vezető ösvényt kijelölni, és 
az álladalmi jogot igaz alapjára visszavezetni. 
Kik az álladalmat közvetlenúűl istezx akaratjára alapítják, általános 
vallásbölcseleti, bibliai vagy pedig természetbölcseleti elvekből indul- 
nak ki. 
A vallásbölcseleti nézetek szerint az álladalom az emberi nem vég 
céljának létesitésére szükséges, nélkülözhetetlen intézet lévén, isten mü- 
vének tekintendő, — ki valamint az emberi nemet teremté, ugy az em- 
beri társaságokat is alapítá, — végtelen bölcseségénél fogva a társulati 
rend fentartására főhatalmat rendelvén; az első álladalmak azért szük- 
ségkép theokratiaiak voltak, s az utóbb keletkezettek, habár más uton a- 
lakultak is, egyedül az első megalapítás következtében létesülhettek; — 
bizonyságul szolgál a történet szava, melynél fogva az ó s új világ nem- 
zeteinek óősintézeteiben, majd mindenütt theokratiai elvekre akadhatni. 
Így mellózvén a héber álladalmat, Égyiptom szokásai- s emlékeiben, 
szóval mindenben, mi polgárisodásából fenmaradt, ezen nézet nyomaira 
találhatni, ugyanazt mondhatni Indiáról, hol Menu törvénykönyve sze- 
rint a fejedelem az isten helyettese, a lég és vizek ura, a gazdagság 
nemtóje, személye pedig az istenségek lényegének elemeiből alkottatott : 
— hivatkoznak az ó görögökre s romaiakra, kik a gens Juliát, a régi 
németekre, kik több fejedelmi családot Beda szerint, isteni származásúak- 
nak hittek, az új világ népeire, névszerint Mexico- s Perúra, amég most 
létező őstörzsökökre, a déltengeri szigetek lakosaira, — Afrikára, Ja- 
pán- s Thibetre; mind ezen népek, ámbár évezredek lefolyta s lakhelyeik 
7) Az elméletek osztályozásáról Isd. Maurenbrecker, Grundsaetze des heutigen deutsch. 
Staatsrechts. Frankfurt 1837. 37. 
