AZ ÁLLADALOM JOGALAPJÁRÓL 99 
talom jelképe gyanánt két kardot hagyott, az egyik a római pápára, a má- 
sik ez által a római császárra szállt, ki az egész keresztyénség világi fő- 
nóke, egyháziakban azonban a hivók sorába tartozik; valamint azonban 
a nap a holdnál, a lélek a testnél kitünőbb, úgy az egyházi hatalom is a vilá- 
ginál magasb fokon áll, s ez amannak védelmére rendeltetett 9); e szel- 
lemben, a polgári fóhatalom isteni eredetére vonatkozólag, nyilatkozott to- 
vábbá a 829. évi párisi egyházi zsinat; Bajor Lajos német császár ko- 
rában, a birodalmi választófejedelmek rensei gyülekezete a császári hatal- 
mat közvetlenúl istentől származtatta; a párisi parlament Bodin bizonysága 
szerint, egy a francia király hatalmát a római jog szellemében a néptől 
származtató ügyvédet a törvényszéki szavalástól végkép eltiltá; s az ágo- 
stai hitvallás 16. §-ában a világi kormányról állíttatik, hogy minden fel- 
sőbbségek s rendezett kormányok istentól teremtetvék; innen végre töb- 
ben a fejdelmek isten kegyelmébőli címét s a koronázási szertartásokat 
vélik magyarázhatóknak. — Ezen, Hobbes koráig a tudományban is diva- 
tozott elmélet számos követői közé számítható a nagy nevű Bodin János, 
Vandal dánhoni püspök, ki Sámuelnek a királyságról adott rajzát a többi fe- 
jedelemségek előképének tekinti, s Filmerrel Ádámot az első királynak 
állitá, Maasius, Ziegler, ki felvilágosító példaként a nép által választott s 
még is hatalmukat -istentől bíró egyházi főnökökre utal, Boeckler sat; 
az újabbak közől szellemi rokonságban vannak a német theologiai jogis- 
. kola követői: Müller Ádám , Görres, Schlegel, Krausz s azon francia böl- 
cselők, kik mint Bonald, gróf de Maistre , Ballanche, Viel-Castel az álladal- 
mat az isten-alapította egyház hasonmásának tekintik , végre a berlini hi- 
res jogtanító Szahl Fridrik, ki egész jog-s államtanát a keresztyén vallásra 
alapítván , hasonlólag ezen osztályhoz tartozik ?). 
A termeszetbölcselők általános azonossági alapelvöknél fogva, a vi- 
lágot az istenség átváltoztatásának , és az álladalmat a természet létegzete 
kiegészitő részének tekintvén, eredetét is az általános alkotási ösztönből 
származtatják , mely az emberi nemben nem egyedűl mint önfentartási 
s nemi, hanem társulati ösztön is működik. Valamint tehát az összes ter- 
1) Can. 9. 10. D. 96. Cap. 6. X. de maiorit. et obedient. cap. 1. Extrav. com. de mai. 
et obed. Sachsenspiegel B. I. art. 1. Schwabenspiegel Előszó 9. 10. cz. 
2) Ezen s a többi irókról lásd az észjogtudomány történetét tárgyazó értekezéseimet 
a Tudománytár 1842. évi XII. s az 1843. III. IV. VII. VIII. IX. X. füzetében, hol a 
nevezetesebb munkák címei is találhatók. 
HT ÉVEK. VII. A. 5 
