34 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI. 
mészetben az alkatrészek vonzereje által nagyobb tömegek s testek kép- 
zódnek, a physikai világban a különféle fajok s nemek keletkeznek: úgy 
az emberi társaság külön fokozatai, s közöttök az álladalom is alakúl, és 
ugyanazon erők által továbbá is fentartatik; az ellenkező irányú jelene- 
tek az eltávolító erők következményeinek: tekintendők, melyeknek hatása 
azonban a közelítő erók túlsúlya által elegendőkép kiegyenlittetik; s az 
emberek ekként a természet szüksége, és szabadságuk körén fölúllévő 
törvények által a társas életre késztetve, egyedúl a már alakult társu- 
latok viszonyait szabályozhatják szabadon. Ezen nézet elemeire már Jor- 
danus Brunus s több scholasticus irataiban akadhatni , korunkban azonban 
Schelling követőivel, újra föléleszté s rendszeresíté. 3 
A történeti megalapítások védnökei az álladalmat részint a földbirtok- 
ból, részint az atyai hatalomból vagy erők túlsulyából, részint pedig az emberi 
természetben mint a történet ósforrásában rejló szükségből származtatják. 
Kik az álladalom alapját a földbdírtokban találják, azon általános el- 
ismert jogelvból indulnak ki, hogy a sajátjog természeténél fogva minden 
földbirtokos tulajdonának kirekesztő hasznát veheti; ha tehát másokat a lete- 
lepedhetés jótékonyságában részesít , azon szabályokat is határozhatja meg, 
melyek elfogadásától engedményét föltételezni akarja , s ennél fogva nem 
csak magánjogi tartozásokat, hanem alattvalói hódolatot, polgári engedel- 
met is követelhetvén, státus-főnökké válik; — a mint eredetileg egy, több 
vagy minden családfő saját földbirtokkal ellátva vala, ugy az ekként 
alakult álladalom szerkezete fejedelmi, jobbági vagy népországlási lehet, 
sót a földbirtok aránytalanságából, s a sajátjog lényegét képező egyes 
jogok felosztásából vegyes kormány-alkatok eredhetnek; a földbirtok 
ekként nem csak lehetséges, hanem egyedüli biztos alapja a fóhatalomnak, 
mert valamint a terűlet a polgárzat lételének szükséges föltétele s fen- 
maradásának biztosítéka, ugy országlót terűleti felsőbbség nélkül nem is 
képzelhetni , minthogy hatalmát annak átengedni kényteleníttetnék , ki a 
terúlet birtokába jutna. Ezen elmélet igazságát veleményök szerint, a 
történet kétség kivül helyezi, minthogy az álladalmak nagyobb részt ez 
úton keletkeztek, s a régi népek fejedelmei legtöbbnyire független föld- 
birtokosi családfőnökök valának; innen magyarázható hogy az egyed-or- 
száglói alkat Aristoteles , Cicero, Pausanias, Sallustius, Tacitus szerint ") az 
7) Aristoteles T. Pol. 1. Cicero 3. de legib. Pawsanias, De Baeotio L. IX. Sallust. Catili- 
nájában. Tacitus. Annal. ,  Urbem Romam a principio reges habuere." 
