38 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI. 
és szerencse szerzik a kivánt sükert; s mint az uralom földbirtokon, bátor- 
ságon vagy tudományons ezekkel párosult függetlenségen nyugszik, úgy az 
álladalmak is földbirtokiak, katonaiak vagy theokratiaiak ; az alattvalók főnö- 
kükkel a hatalom túlsúlyából eredt magán szerződvények által összekap 
csolvák; az alattvalók között más kötelékek nem léteznek s ennél fogva 
az ország akár mily terjedelmes legyen, házi viszonynál nem egyéb; s a ci- 
vitas, societas cívilis, polgári társaság, sót kormány, kormányzatfele kifeje- 
zések mint alaptalanok, forradalmiak, a tudomány s életből végkép kiír- 
tandók volnának ". Elveire Baroli Péter híres olasz munkájában is talál- 
hatni ; szerzője magasb szempontból indulván ki, az álladalmat mind a jog- 
uralom létesítésére mind az emberiség vég céljainak, művelésének, boldog- 
ságának előmozdítására szükségesnek állítja , s innen az emberek jogát és 
kötelességét következteti az állami élethez s ennek megalapitásához szük- 
séges eszközökhöz. Minthogy pedig ez utóbbiakhoz a polgári főhatalom 
lényegesen tartozik, minden ember vagy testület, mely elegendő erővel s 
képességel bír, a természet által feljogosítva sót kötelezve lévén ezen ész- 
parancs teljesítésére, a polgári fóhatalom jogcíme az álladalom észszük- 
ségében, létesitésénék módja pedig, minthogy jogok gyakorlatára vagy kü- 
telességek teljesítésére mások megegyezése szükségtelen, a főhatalom tett- 
leges felvállalása elfoglalásában található; ez ekként az illető egyén ma- 
gánjogává válik s az ész szabályai szerint tóle jogsértés nélkül el nem tu- 
lajdonítható ; az első elfoglalás jogossága Haller szerint, a hatalmasabbnak a 
természet törvényein alapuló felsőbbségéből is kitűnik ?). 
A történetbölcseleti rendszer követői az álladalmat az emberi termé- 
szetben gyökerező történeti szükségnek tekintik, a részletek kifejtésében 
azonban szétágaznak. Így a régi görögök, kik az államnak inkább erkölcsi 
mint jogi oldalát vevék szemügyre, okát azon előnyökben keresék, mik- 
ben az emberi nem s társaság általa részesül; névszerint a nagy Plato az 
emberi szükségekből, Cicero s újabb időkben Hobbes azon összeütközések- 
ból, melyek az emberi szenvedélyeket fékező s az ősállapot-szülte ér- 
dekharc kiegyenlítésére rendelt hatalom hiányából származnának, tehát 
féktelenség-okozta félelemből magyarázzák az álladalom eredetét, míg Ari- 
1) Restauration der Staatswissenschaft. Winterthur 1820. I. k. 337—387, II. 444—460. 
482— 494, II. II. k. 11—14. II. 
2) Diritto Naturale Privato et Publico. Cremona, 1837. III. k. 22. 36. 62—129. ÍT 
