AZ ÁLLADALOM JOGALAPJÁRÓL 39 
stoteles a társasági ösztönre, vele öszhangzólag Hume s Ancillon az emberek 
rokonszenvére s kölcsönös segedelmezésök szükségére, Mandeville az ön- 
fentartási ösztönre, Craigh s Baltisch a közhaszonra, Tököly Sebók hazánk- 
fia ") a birtokszerzésből következett viszályokra, Duden s Herbart pedig 
arra alapíták a polgárzat lételét, hogy az emberi természetben gyökerező 
mindennemú irányzatok kielégitésére nélkülözhetetlen. 
Az észszerű elmeletek az eddig elősoroltaktól lényegesen abban kü- 
lönböznek, hogy az álladalom s fóhatalmának alapját az emberi ész vagy 
akaratban keresik; de a mint ezt közvetlenűl az ész-szülte jogkötelességből 
vagy azálladalom fogalmából származtatják, vagy pedig létesítésére az 
illetók egyetértését, szabad lekötelezését követelik, három osztályra sza- 
kadnak. 
Az elsők véleménye szerint az ember az ész örökös szabályai által 
a jogeszmének létesítésére, tehát szabadságának oly korlátolt használatára 
köteleztetik, hogy ez a többiek szabadságával összeegyeztethető legyen ; 
minthogy ezen észparancs teljesítése az emberi nem vég céljaira nélkülöz- 
hetetlen társas öszlétnek lényeges föltétele. Az erre megkivántató kellé- 
kek az ugynevezett természeti állapotban teljesen hiányoznak, mert mel- 
lózvén az emberek természetéből levonható tapasztalati adatokat, már 
előleg világos, miként oly állapotban, hol mindenki önmeggyőződése sze- 
rint cselekvóségének határait szabja ki, a netalán eredt kételyeket önitélete 
szerint dönti el, s mivel függetlenségénél fogva társai itéletének helyt ál- 
lani nem köteles, saját erejével is hajtja végre határozatait, tehát öntettei- 
nek saját bírája, a jog eszméje nem létesúlhet; ennek sikeresítésére meg- 
határozott törvények, az osztó igazság elveit fentartó , részrehajlatlan biró- 
ságok, s elegendő erővel ellátott végrehajtó hatalom, szóval állami inté- 
zetek szükségesek. A polgári tarsulat tehát az ész szózata által szentesített, 
az emberi természetnek egyedűl megfelelő állapot, s mindenki valamint a 
jogeszmének, úgy az annak életbe léptetésére nélkülözhetetlen államha- 
talomnak elismerésére is köteleztetik; az országló a , személyesített jog- 
törvény," annak képviselője; jogának megalapítására költeményekhez 
folyamodni, vagy történeti eredetét kutatni gyakorlati tekintetben fölösle- 
ges, mert akár mi úton eredett légyen meghatározott álladalomban a fő- 
hatalom, az alattvalók annak hódolni, engedelmeskedni tartoznak, mert a 
) De causis et fine civitatis. Pestini. 1786. 
