40 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI. 
jogszerű rendet megvalósíitá s alárendelésök, engedelmök a jogeszme léte- 
súltének leglényege sebbalapföltétele; nem azon mód tehát, melyen a fenn- 
álló álladalmak alakultak, hanem belszerkezetök eldöntő, jogszerű léte- 
lökre nézve. Ezen rendszer alapítója Némethon legnagyobb bölcselője Kant 
Immauel "), s ámbár az elveiben osztozó jogászok e tárgya nézve jobbadán 
tőle elpártoltak, még is számos követőkre talált, kik közől a nagyhirű Hu- 
go Gusztáv, Marezoll, Behr, Droste-Hülshoff, Zachariae Károly Salamon, 
Fries, legujabb időkben Claus, Gerstaecker, Hepp s az éleseszű volt bécsi 
jogtanító Jenull Sebestyén említendők. 
A második osztályzat rendszerénél fogva az álladalom mint ,,az er- 
kölcsi eszme valósítása" többek egyesülete közcélnak létesítésére; a vég 
célnak közösségéből az álladalmi tagok közakaratja, s mivel erról benső- 
leg meggyőződvék, ,,közöntudatuk" ,az álladalom öntudata" származik. 
De ámbár ezen öntudatnál fogva magát mindegyik az egész testület ki- 
egészítő tagjának érzi, vagy éreznie kellene, mégis mivel az egyesek fen- 
maradó magánakarata ,, saját öntudata," ellentétben van az , álladalom ön- 
tudatával," ez utóbbit a tagok kebelében háttérbe szoríthatja, elnyomhatja, 
oly , életműszernek" szüksége világos, mely az álladalom egységének ön- 
tudatát épségében fentartsa, s az egyesek ellen, mennyiben szükséges 
volna, külső eszközökkel is sikeresítse. Ezen, a polgárzati életre nézve 
nélkülözhetetlen léteg: az államhatalom, mely tehát a közakaratnak kép- 
viselője, az álladalom ,,testesúlt öntudata," s nem csak az ész által szükség- 
kép képezett elméleti, hanem gyakorlati eszme is, mivel az egyeseknek 
egy létező főhatalom iránti alárendelése , az illetők szabad akaratjának, er- 
kölcsileg szabad ,jönhatározatának" eredménye, melyen minden emberi 
erénynek alapulnia kell. — Az imént kifejtett tan a Hegel György Vilmos 
Fridrik-alapitotta bölcseleti iskolának tulajdona, mely jogbölcseleti elvei- 
re nézve Némethon határain kivűl, Svéd- s Dánországban élénk viszhang- 
ra talált. 
A harmadik osztályhoz azok tartoznak, kik az álladalom jogalapját 
az ész által követelt alapszerzóődményben találják; s mivel ezen, a státus- 
tudományok legnagyobb tekintélyei által istápolt elméletnek elvei, kellő 
figyelemmel a többi rendszerekben található alapigazságokra, véleményem 
7) KanVs Werke. Leipzig, 1838. V, B. (Rechtslehre §. 41. 42. 44. Anm. A). 116—119. 
137—139., 144. 151. II. 
