AZ ÁLLADALOM JOGALAPJÁRÓL. 41 
szerint mind elméleti, mind gyakorlati tekintetben teljesen kielégítő ered- 
ményekre vezetnek, bővebb kifejtésök előtt, a különféle rendszerek bi- 
rálati taglalását, s ennek alapjául, kitűzött feladványunk felvilágosítá- 
sára vonatkozó némely általános észrevételeket előre bocsátandóknak 
tartok. 
Midón társadalmi tudományokban a vélemények oly szétágazását 
tapasztaljuk, minót a jelen tárgy megfejtésében, annak egyik fő forrása 
rendesen abban található, hogy a kitűzött kérdés értelme szorosan meg- 
határozva nem levén, azt az irók különböző szempontból fogják fel, és 
ekként egymástól eltérő sót ellenkező eredményekre jutnak, holott a 
kérdés kellő elemzése után, a különböző nézetek gyakran nem csak össze- 
egyeztethetők hanem a mindegyikben rejló igazságok egymást kiegészí- 
tik; hogy az a jelen feladvány vitatásánál is megtörtént, már a rendszerek 
vázlatából világosan kitűnik, s ennél fogva legelűl kitűzött kérdésünknek 
szorosb meghatározása szükséges, mert ez által válik majd lehetségessé an- 
nak megitélése hogy a különböző rendszerek a kérdés eltérő értelemben 
történt felfogásán vagy valóságos elvkülönbségen alapulnak-e ? 
Mindenek előtt említendő, miként a föltett kérdés értelme nem vo- 
natkozik az álladalmak történeti éredetére, nem azon okok s módok kuta- 
tására, melyeken az első álladalom, a később vagy jelenleg virágzó polgári 
társaságok történetileg alakultak, melyeken bizonyos személy vagy családok 
az államhatalom birtokába jutottak, mert ezen feladványok, akár mily 
érdekesek legyenek, nem a jogbölcselet hanem a történet s tevőleges or- 
szágjog köréhez tartoznak, s az első álladalom eredetére vonatkozólag 
meg sem fejthetők, mert történetileg mindenütt már fennálló álladalmak- 
ra találunk; a bölcseleti államjog feladványa azon eszme meghatározása, 
melyen az álladalom jog- és észszerüsége alapszik, mely az akármily úton 
keletkezett álladalmat jogos intézetté emeli, s melynek ennél fogva az állami 
viszonyokat áthatnia, ezek felfogásának, tárgyalásának alapjául szogálnia 
kell; mert valamint a házasság, az úr és szolga közti viszony, az egyház, 
szóval mindennemű társulat, ugy az álladalom is, történetileg különböző 
módon alakulhat; de minthogy a mi történik, nem mindig észszerű , S a 
történetek folyamában, az emberi természet gyarlóságánál fogva az erköl- 
csi rosznak számos elemeivel találkozunk, azon társaságok megitélésében a 
magasb jogi s erkölcsi szempont nélkülözhetlen; s hogy e tekintetben nem 
M. T. T. ÉVK. VIII. 2. 6 
