42 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKZÉSEI. 
a mi történt, hanem minek észszerűleg történnie kellett volna, szolgál- 
hat egyedül vezérfonalúl, csak azok által vétethetik kétségbe, kik a böl- 
cselet s történet közötti különbségnek teljes megsemmisitésével Hegelnek 
állítását , a mi van, az észszerű" szószerinti értelemben vévén, az emberi 
erkölcsiségnek s méltóságnak alapigazságait egyaránt megrendítik ; és ezen 
szempontból birálatilag mérlegezendők a különböző rendszerek bébizonyi- 
tására felhozott történeti védvek is. De a kérdés tisztán bölcseleti részét 
tekintve, az uralkodó eszmeharc nem csekély forrásául szolgált azon kö- 
rülmény : hogy az álladalom ész- és természetszerűségének kérdése, avagy 
annak meghatározása hogy az álladalom: miért s mi okból általában ész- 
és természetszerű? azon egészen különböző feladványtól, hogy az ész és 
természet lényegében gyökerező eszme miként s mily smmódon létesíthető 
jogszerűleg ? kellőleg meg nem különböztetett; holott azon, már a régi ro- 
mai jogászok által felállított s általánosan elfogadott jogelv, minél fogva 
valamely cselekvény érvényességére a jogcímen kivúl, még létesitésének 
törvényes módja szükséges, a jelen kérdésre is alkalmazandó. Ki tagad- 
hatja a házasulatnak észszerűségét? Ki az emberi javak forgalmának szük- 
ségét? Ki vonhatja kétségbe hogy az egyház, természetünk nemesb szel- 
lemi részének szükséges következménye ? de ezen viszonyok ész és termé- 
szetszerűségéből , sőt szükségéből ki merné következtetni hogy a házas- 
ság erőszakon, adásvevésen alapulhat? a javak forgalma rablások, csalá- 
sok útján létesíthető, az egyház tanai karddal s tűzzel terjeszthetők ? szó- 
val hogy észszerű viszonyoknál a létesítés módja közönyös, hogy a vég 
cél szentesíti az eszközöket? hasonlólag tehát az álladalmi eszme észsze- 
rűségének kimutatása után még az álladalom, vagy a mi egyertelmü, az 
állami főhatalom jogszerű megalapitásának módját is szükséges meghatá- 
rozni; az álladalom- vagy főhatalomnak , mondám, mert ámbár az állami 
intézetek felfogásában eltérnek egymástól a különböző nézetek, még is abban 
mindnyájan összepontosulnak, miként álladalom polgári főhatalom nélkül 
nem képzelhető, az álladalom eszméje életbe csak akkor lép , midőn töb- 
ben közös hatalomnak rendelik alá magokat, s polgári viszony csak azok 
között létezik, kik az álladalmi célok elérésére egy közhatalom alatt egye- 
súltek, minél fogva Zachariae, Descartes ismeretes állítását , Cogito ergo 
sum" az álladalomra alkalmazván, erról joggal mondhatá: ,,Impero ergo 
sum 7). Az álladalom eészszerűségének okai tehát, annak, vagy határozot- 
") Vierzig Bücher vom Staate. Stuttg. 1820. I. k. 90. I, 
