AZ ÁLLADALOM JOGALAPJÁRÓL. 43 
tabban a polgári főhatalomnak jogalapjától szorosan megkülönböztetendóők ; 
s ezek előrebocsátása után lássuk az egyes rendszereket. 
A vallásbölcseleti elmélet részint az első álladalom eredetét tárgyal- 
ván, ezen kérdés történeti részét fogja fel, s oly feladvány megfejtésébe 
bocsátkozik , melynek kellő megoldására mint fennebb érintém a szük- 
séges adatok hiányoznak , a később keletkezett álladalmak alapjára nézve 
pedig kielégítő eredményt épen nem nyújt, részint pedig a vallási szem- 
pontot a jogitól, az államnak utolsó közvetett okát, annak közvetlen jog- 
alapjától nem különbözteti meg; tagadhatatlan hogy valamint a világegye- 
temnek általában, úgy az álladalom s polgári főhatalomnak vég okát csak 
az isten akaratjában találhatni, hogy az álladalom a teremtés vég céljai- 
nak sikeresítésére rendelt intézménynek, tehát , Isten művének" annál in- 
kább tekintendő, minél bizonyosabb hogy csak általa válik lehetségessé 
nemünk vég rendeltetésének tökéletesebb elérése, hogy az Istenség ezen 
intézeteket végtelen bölcseségénél fogva, az emberiség javára fentart- 
ja, igazgatja, hogy szóval minden a mi van Istentól ered és származik, de 
valamint a természeti tudományokban a tapasztalható tünemények küöz- 
vetlen okainak fürkészete az emberi szorgalom köréhez tartozik , s az is- 
teni mindenhatóságrai útalás ki nem elégíti a vizsgálódó ész követelmé- 
nyeit, úgy az említett vallás- erkölcsi eszmén kivül egy közvetlen jogalap- 
nak meghatározása is szükséges; mert méltán kérdezhetni hogy ezen, az 
Isten akaratjának megfelelő intézet jogszerüleg miként alakúl? mily úton 
megyen teljesedésbe Isten akaratja? mi kivántatik ahhoz hogy valamely 
álladalom jogosan létesüljön? hogy bizonyos számu emberek egy vagy 
más főhatalomnak hódolni tartozzanak? ezen s hasonló kérdések megfej- 
tésére a vallásbölcseleti elmélet elégtelen lévén, követőinek az álladalmat 
vagy isteni kinyilatkoztatásra, vagy Hallerrel az Isten-adta eróhatalomra, 
vagy azon közmondás szerint ,,a nép szava az isten szava" szabad egyez- 
kedésre alapítani, tehát tanuk kiegészítéséúl más rendszerekhez folya- 
modnia kell; vagy végre azon elvnél fogva, hogy a hatalom Istentól szár- 
mazván, ki annak birtokában van, azt csak tőle nyerhette: az isteni aka- 
rat ismertető jeléül a tettleges birtokolást elfogadni, s ekként a törvényes 
országlót ugyanazon osztályba helyezvén a győzedelmes bitorlóval, az erő- 
szak diadalát a jogszerűség szinével palástolni kényteleníttetnek. Hogy 
hasonló elvekre a népek ősidejében akadunk, azt az emberi nem fejleményi 
történetéből könnyen megmagyarázhatni; a serdülés korában lévő nem- 
6" 
