44 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEL 
zetek az események közelebbi okainak vizsgálatára elegendő képzettséggel 
nem birván, áthatva elégtelenségök érzetétől, mint a természeti tűnemé- 
nyeket, sorsuk javitására célzó találmányokat s foglalatosságokat, úgy az 
álladalmi intézetek eredetét is, mellőzvén a közvetlenűl működő okok 
láncolatát, legutolsóbb vég okaira vezetik. vissza, s felsőbb béfolyásban ta- 
lálják az őket környező rejtelmek kulcsát, abban keresik a főhatalom 
alapját, s pedig annál inkább mert a függés külön lépcsőzeteihez még nem 
szokott műveletlen elmére nézve, ez az emberi hatalom eredetének leg- 
kielégítóbb megfejtése, és a legvadabb ember is szent ihlettel teljesíti azt, 
mire felsőbb hatalmak nevében köteleztetik; s mi csuda? ha Zachariae je- 
les észrevétele szerint, az állami intézetek azon rejtelmes erejének hatá- 
sát, melyet az eszmélkedő fő oly gyakran tapasztal, a serdülő népek is 
mélyen érezvén, a láthatót a láthatatlannal összekötni törekedének ") ,,Da- 
tur haec venia antiguitati, ut miscendo humana divinis, primordia urbium 
angustiora reddat" ?). Az álladalom közvetett vallási alapjának fentartásá- 
val, fenmaradnak mind azon jótétemények, melyeket buzgó vallási érzel- 
mek a fejedelmek s népekre egyaránt árasztanak, hol ellenkezőleg a 
közvetlen megalapítás a lelkiisméret biróságát s a túlvilág félelmeit az 
országló kezében központosítván, gyakrabban a legtűrhetetlenebb elnyo- 
más ürügyéúl szolgálhat, oly állapotot idézhet elő , melyben az egyéni sza- 
badság menedéke [Müller Jánosként, csak ott található, hol azt Cato ke- 
resé; igy Indiában azon királynak, ki a kilenc fő istenség elemeiből ala- 
kíttatott , legcsekélyebb cselekvényeit a braminok kormányozzák, s Ja- 
pánban, Thibetben a legféktelenebb zsarkormány uralkodik. Az álladalom- 
nak közvetett vég alapját tehát Isten akaratjában találhatni, de azon kivúl 
közvetlen jogalapjának meghatározása is kikerülhetetlen feladványa a 
tudománynak. 
A bibliai elmelet bébizonyitására idézett szent-irási helyek kétség 
kivül helyezik, miként a keresztyén vallás a polgári hatalom iránti enge- 
delmet vallás-erkölcsi kötelességgé emelvén , a polgári erények kifejlésére 
eldöntő befolyással volt, s éltető szellemével átlengvén az állami intéze- 
teket, ezeknek jelenleg is legerősebb támasza, legbiztosabb őre s véd- 
paizsa; de mellőzvén azon körülményt, miszerint a jogalapnak általános- 
nak s minden nemzetek által valláskülönbség nélkül elismerhetőnek kell 
1) Vierzig Bücher. I. k. 161. 1. 
2) Livius, Praef. 
