AZ ÁLLADALOM JOGALAPJÁRÓL. 45 
lennie, az idézett szent-irási mondatok világosan tanusítják, miként a hata- 
lom iránti alárendelésről általában emlékezvén, az államhatalom jogszerú 
megalapításának módjára, mint a keresztyén vallás tisztán szellemi körén ki- 
vül lévő kérdésre legkevésbbé sem vonatkoznak ; a nélkül tehát hogy az érin- 
tett helyek bővebb magyarázatába bocsátkoznám, elég legyen megérinteni, 
hogy a közvetett s közvetlen alap közötti különbség ezen rendszerre is alkal- 
mazható, s az első értelemben sz. Pál az álladalmat isteni, az utóbbiban 
sz. Peter emberi rendelménynek méltán mondhatá ") ; az ó szövetségi idéze- 
tek részint erkölcsi értelemben, vagy a közvetett megalapitásra értendők ; 
részint mint Sámuel említett rajza a héber nemzet politikai viszonyaira vo- 
natkoznak. A közép korban uralkodó vélemény a fennérintett fejlődési 
állapotból magyarázható, és szoros összeköttetésben lévén az egyházi hata- 
lom felsőbbségének, s a római német császár a régi római törvényekből 
átszállt ?) s közösen elfogadott világuralmának eszméjével, minekutána ez 
utóbbinak alaptalansága általánosan elismerve lön, védokúl épen oly kevés- 
sé szolgálhat, mint a koruknak nézeteit visszatükröző német törvényköny- 
vek, ámbár ezekben a két hatalom közötti különbséget világosabban ki- 
fejtve találjuk, mint napjaink többrendű elmeszüleményeiben; az egyházi 
felsőbbség cáfolatára keletkezett a választó fejedelmek rensei nyilatkozata 
is, és a középkor népei habár elméletileg szorosan ragaszkodtak a kifejtett 
rendszerhez , még is, mint alantabb bébizonyitandjuk, és Ziegler érintett 
magyarázatából kitűnik, azt gyakorlatilag a szabad egyesülési elvekkel 
legszorosabb összefüggésbe hozván, a nép szavában gyakrabban az isteni 
akaratnak nyilvánítását találák. Egy általában ide alkalmazhatók a tisztes 
Böhmernek szavai "): ,,Hogy azok, mik az ész fogalmaihoz tartoznak, 
szabott törvények által meg nem határozhatók , főleg midőn azok homály- 
borította korszaknak szüleményei." Azok pedig, kik az álladalmat az egy- 
házzal azonosítani kivánják, megfelejtkeznek arról, miként vallásunk is- 
teni alapítójának szándokával s határozottan kifejezett akaratjával ellenke- 
ző ösvényen indulván, a kinyilatkoztatás szellemével összeütköző, az 
egyház önállásával a lelkiisméretek függetlenségét veszélyeztető cél felé 
törekednek. A keresztyén vallás a polgári társulatot tekintélyével szente- 
1) Sz. Péter I. 2, 13. 
2) L. 9. D. ad leg. Rhod. de iactu. 
3) Introductio in Jus Publicum Univ. Francof. 1761. 181. I. 
