AZ ÁLLADALOM JOGALAPJÁRÓL. 47 
A történeti rendszerekről általában megjegyzendő, hogy a történeti 
szempontot a bölcseletivel fölcserélik, minek helytelenségéről már fen- 
nebb szólottam. Az egyes elméletekre nézve a 
Földbirtoki rendszer alapelvét tekintve, tagadhatatlan hogy a föld- 
terúlet az álladalom fölvirágzásának sót lételének nélkülözhetetlen föltéte- 
le lévén, annak alakjára s hatalmára lényeges béfolyással bír; de már tör- 
téneti szempontból bizonyos, hogy politikai testületté alakult népek fog- 
lalván el gyakran az álladalmi földterületet, azokra ezen rendszer nem is 
alkalmazható , észjogilag pedig vizsgálva ezen elmélet elveit, az a föld- 
terúlet oly kiterjedésén alapul, milyent politikai intézetek nélkül léte- 
síteni lehetetlen; mert habár nem tartozom azok sorába, kik a tulajdont 
egyedúl tevőleges törvényekből magyarázhatónak állítják, még is oly ter- 
jedelmü birtok összesítése egyesek kezében, minót ezen rendszer védnö- 
kei föltételeznek, tekintettel az eredeti birtokszerzés ész-alapította kellé- 
keire, örökösödési intézetek s biztosított jogállapot nélkül, alig képzel- 
hető, hozzájárul miként ezen tannál fogva, a földbirtok nem is önálló 
jogalapja a főhatalomnak, mert ámbár a földbirtokos tulajdonának kizá- 
rólagos használatával bír, még is ennek haszonvételére senkit sem szo- 
rithatván, a letelepedhetés föltételeit kiszabhatja ugyan, de elfogadásuk 
vagy visszautasitásak mindenkor az illetők szabad akaratjától függvén, 
egyedül ezeknek szabad megegyezése által, tehát szerződés útján lép az 
álladalmi viszony életbe; a lakhelynek szüksége itt az álladalom történeti 
keletkezésének indokául szolgálna ugyan, de közvetlen jogalapját a lete- 
lepedők s tulajdonos közt kötött szerződés képezné. Hogy némely álla- 
dalmak földbirtoki viszonyokból eredtek, kétségbe venni nem akarom, ám- 
bár majd mindenütt még más körülmények s eszmék hatására ís akadhat- 
ni. A német jogviszonyokat illetőleg bizonyos, miként a mostani álladal- 
mak nagyobbrészt a földterületi hatóságból fejlődtek; de hogy a germánok 
ősintézetei ezen alapultak volna, csak annyiban igaz, mennyiben a keres- 
kedelmet s ipart nem ismerő népeknél, szükségkép eldöntő béfolyásu föld- 
birtoktól ók is a politikai jogok gyakorlatát föltételezték , s földbirtoko- 
sok egyesülései, alapját veték meg álladalmi intézeteiknek ; a nélkül azon- 
ban, hogy egyesületeik kötelékét a földesúri viszonyba helyezték volna. 
Igy tehát sem észjogi sem történeti szempontból ezen elmélet fen nem 
állhatván, gyakorlati tekintetben a személyes elemnek alárendelése ál- 
tal a polgárt a terűlet függelékévé alacsonyítja, a terület felosztására, el- 
