48 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI. 
idegenítésére, különféle vagyonbeli tartozásokra, a kikültözési jog megszo- 
ritására vezet, s a köztársulat eszméjének elhomályosításával, a nyil- 
ván jogban magánjogi elvek uralkodását honosítja. 
A családi elméletben történeti igazságokból alaptalan folyadékokat 
következtetni szemlélünk. Hogy a családi kötelékek által összefüzött embe- 
rekból nemzetségek s törzsökök alakultak, ezek pedig az álladalmi viszo- 
nyok fejlődésére alkalmul nem csak szolgálhattak , hanem tettleg szolgál- 
tak is , a történet bizonyságánál fogva kétségtelen ; ugy szinte az is, hogy 
a szülői felsőbbség a természet szaván sarkallik, de mindazonáltal a csa- 
ládot az álladalommal, az atyai hatalmat a polgárival azonosítani észszerű- 
leg nem lehet, mert mellőzvén Xrug azon észvételét 9), miként a csa- 
ládnak vég alapja, a házasulat jogosan csak szerződés utján keletkezvén, 
ez utóbbit az egész viszony forrásának méltán tekinthetni, általánosan el- 
ismert igazság, miként az atyai hatalom vég célja a gyermekek nevelése, s 
azoknak kiskoruságán s gyámoltalanságán alapulván, egyedül csak javok- 
ra gyakorolható lévén, szükségkép megszünik, midőn teljeskoruságuk 
elérésével, céljaik sükeresítésére képesekké válnak, saját családot alapít- 
hatnak ; fenmaradnak ugyan a háladatosság s gyermeki kegyelet köteles- 
ségei, melyeket isteni s emberi törvények , a természet hatalmas szózata 
egyaránt szentesítenek, de ezen tisztán erkölcsi viszony a jogos, törvényes 
függéstől lényegesen különbözik; s a szülők halála után végkép megsza- 
kad, a nélkül hogy az idősb testvér iránt a rokonság-szülte atyafiságos 
érzelmeken kivül, más jogos köteléknek létele fenmaradna; az államha- 
talom tehát, mely az országlók s alattvalók javára egyaránt gyakoroltatik, 
mely nem egyes családnak tagjaira terjed, nem gyámoltalan gyermekek, 
hanem teljeskorú családfőnökök igazgatásában áll, csak annyiban gyöke- 
rezhetnék a szülői hatalomban, mennyiben a természetileg felszabadított 
gyermekek , a teljeskorú fivérek, önkényt szabad megegyezéssel, atyjok, 
idősb hatalmasabb gazdagabb testvérök, vagy rokonuk felsőbbségét elis- 
mernék , s ekként hozzájárulásukkal a családi viszonyt álladalmi intézetté 
átalakítanák; a család tehát, Ciceróként az álladalom csirája, a köztársa- 
ság möveldéje ?) gyakrabban közös hatalom létesítésének indokául 
szolgált, de jogszerű megalapításának módja közvetlenül , mint érintők, az 
1) Dikaeopolitik 111. I. 
2) De offic. I. 17. 
