50 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI, 
vetkezményeiben mind a fejedelmek mind a népekre nézve egyaránt veszé- 
lyes, a fejedelmekre nézve mert joguk alapja, állítólag az eró-hatalom lévén, 
ennek megszüntével, amannak is, mint Spinoza nyilván elismeré, meg- 
szünnie kell; s minden bitorlásnak igazolása, a szerencsésen bevégzett tény- 
ben, az erők bebizonyított túlsulyában találtatnék; a népet illetőleg mert 
minden hatalmaskodónak martalékja lévén, jogai biztosításáról szó annál 
kevésbbé lehetne, minél természetesebb, hogy az uralkodó jogának alapjá- 
ból merítse ennek határait is. ,, Nemo unguam imperium flagitio guae- 
situm, bonis artibus exercuit," s Tacitus ezen mondatának ") igazságát a 
világtörténet lapjai kétség kivúl helyezik; általában zsarkormány alatt 
azon meggyőződés, hogy a vak sors, az erószak uralkodik, az államtagok 
erkölcsi jellemére kártékonyan hat, óket tetetésre, hatalmaskodásra, gyak- 
rabban rendbontó merényletekre, ingerli. — A történet ugyan kétség ki- 
vül helyezi, hogy az eróhatalomnak tetemes béfolyása volt az államnak 
alapítására, s mindenkor léteztek egyének, kik jogaik mérszabályáúl ere- 
jöket vevén, Brennusként az igazság mérlegébe a kardot vetették; de az 
ily eróőszakon alapuló viszonyok álladalmi intézetek nevére számot csak 
akkor tarthatnak , midőn az anyagi eszközökhöz más erkölcsi kötelékek 
is járulnak; s Rauwmer helyesen állítá ?"), hogy egyedűl külső kényszer által 
álladalmak soha nem alapíittattak, vagy inkabb valóságos életbe soha nem lép- 
tettek. — Haller Károly rendszere lényegében hasonló alapokon sarkallik, 
mint az imént előadott elmélet; a természeti állapot iránti észrevételeit 
illetőleg, legkevésbbé sem akarom kétségbe vonni azok igazságát, mik ezen 
nevezet helytelen alkalmazásáról s az ebből eredő balvéleményekról mon- 
datnak; mert teljesen meggyózódöm Fergusson észrevételének alaposságá- 
ról, hogy minden az emberi természettel összeegyeztethető állapot termé- 
szetinek címezhetó; de okoskodásának azon részére nézve, melynél fogva 
minden felsőbbségnek alapját az uralkodó hatalmában találja, megjegyzen- 
dó : hogy ámbár a főhatalomnak, jogai életbe-léptetésére, foganatosítására 
elegendő erővel kell bírnia, mert egyébiránt lételének biztosítéka nem lé- 
vén, puszta jogköveteléssé fajuland, még is jogalapjának az eró-hatalmat 
állítván, nézetei az eró-hatalmi rendszerrel azonosúlnak , s azokra a fen- 
nebb elősoroltak alkalmazhatók; azok által, mik az erők aránytalanságáról, 
1) 1.30 
2) Uiber geschichtl. Entwicklung der Begriffe von Recht stb. Leipzig, 1832, 122. I. 
