52 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI. 
lók közti viszony megalapítására, végre még is szerződvényekhez folya- 
modni kényteleníttetik , melyek indokait a főnökök hatalmában találja; s 
igy az egy örökös ész-szabta szerződménynek mellőzésével, az álladalmat 
számtalan költött magánjogi szerződésekre alapítván, a polgárzat fogal- 
mát végkép eltörülvén, a nemzet erkölcsi személyességét megszünteti , a 
jogok s kötelességek egységét felbontja, s a középkor hűbéri viszonyai- 
nak bálványozatával, minden valóságos álladalmi életnek eltörpítését rend- 
szere vég céljául tüzé ki. — Ámbár tehát ezen elméletet mind alapelveire 
mind következményeire nézve , elhibázott kisérletnek tekintem a közép- 
kori intézeteknek fölélesztésére, még is kellő méltánylattal megemlíten- 
dőnek vélem szerzőjének, belső meggyőződését visszatükröző, meleg elő- 
adását, a természeti törvény iránti kegyeletét, gazdag történeti ismere- 
teit, s azon őszinteségét, melylyel rendszerének következményeit teljes mez- 
telenségében előállítani bátorkodott, melyeknél fogva munkáját nagyobb 
becsűnek tekintem számtalan ujabb bölcselők iratainál, kik dagályos, fel- 
lengző előadásuk által a tudományt nem csak nem mozdiíták elő, hanem 
annak kétségtelen igazságait homályba borítván, gyakorlati tekintetben 
is Haller rendszerénél károsabb befolyásúak. Baroli a főhatalom jogcimére 
nézve Kant elveit elfogadá, melyekról alantabb szólandok; de a jogszer- 
zés módjára nézve , midőn ezt physikai erők által történendő elfoglalásba 
helyezi, megfelejtkezik azon különbségről, mely észnélküli dolog, s em- 
berek, tehát jogokkal bíró személyek közt létezik ; megfelejtkezni látszik, 
miként elmélete a durva erőszak uralmára szükségkép vezet, mert többen 
a főhatalom létesítésére képességet érezhetvén, igényeik alapossága s ér- 
vényessége fölött, felsőbb bíró hiányában, csak a testi erőnek túlsúlya 
vagy a fondorkodások és cselszövények sikere határozhat eldöntőleg; a jog- 
szerűleg elfoglalt vagyontólennek birtokosát többé ugyan meg nem foszthatni, 
mert az észnélküli dolog, jog s kötelességnek alanya nem lévén, az embe- 
rek általában csak elfoglalása által juthatnak birtokába, mely azonban a 
már elfoglalt tárgyakra nézve , jogsértés nélkül ismételhető nem lévén, 
ezekre vonatkozólag erkölcsileg lehetetlenné válik; de miként lehessen 
ebből a szabadságától egyoldalú tény által megfosztott emberre követ- 
keztetéseket vonni, előttem, fölötte Barolinak a magánjogban az em- 
berek eredeti egyenlőségét elismerő tana folytában, megfejthetetlen rej- 
télynek látszik. — Egy általában Haller s Baroli elmélete ujabb bizony- 
ságul szolgál arra, miként az erkölcsi törvények országában az erőszaknak 
