AZ ÁLLADALOM JOGALAPJÁRÓL. 90 
uralma semmi szín alatt nem védhető; vagy az egész jogrendszer feláldo- 
zásával az erőszakot, anyagiságra vezető következményeivel el kell fogadni, 
mitól Haller visszaborzadott, vagy az erőhatalom mellőzésével erkölcsi alap- 
ra kell az egész jogtudományt visszavezetni; középút nincs; a választás 
nem nehéz akár a két rendszer alapelveit, akár következményeit tekint- 
sük, s , örökké igaz leend azon elv, hogy a durva physikai eróhatalom s 
ennek önkényes gyakorlatának korlátozása nélkül, a jognak eszméje föl 
sem fogható; s a jogtudomány s országtan helyreállítása alaptalan, midőn 
az egyetemes jog s valóságos uralom alapjául az erő s ismét csak az erő ál- 
líttatik. Hogy az önkényes erőszak az álladalmak s törvénykezésben gyak- 
rabban uralkodék történetileg, ki vehetné kétség alá? de ki merné vitatni 
azért hogy a mértéktelenség az igazságnak forrása, s a vad erőnek nyil- 
vánulásai a kormánybölcseség gyökerének tekintendők? "" ") 
A történet-bölcseleti elméletek , mint első pillanatra világos, egye- 
dúl az álladalom keletkezésének okait vagy általános észszerüségét tár- 
gyalják, jogszerű megalapításának meghatározásába, melytől az állami in- 
tézetek felfogása leginkább függ, azonban nem bocsátkoznak; s az előbbi 
kérdésre is, megfelejtkezvén arról, hogy történetileg szükséges minden 
időkre nézve csak az lehet, mi az észjog alapján gyökerezik, legtöbbnyire 
tapasztalati egyes adatokra vagy bizonyos be nem bizonyított elvekre ala- 
pítják feleletöket; mert habár tagadhatatlan, hogy az ember természeti 
ösztönei által a társaságra vezettetik, embertársainak segélyezését nem 
nélkülözheti, habár minden kétségen kivül van, hogy az állami intézetek 
az emberiség összes irányzatainak megfelelnek , a jogbiztosíték hiánya, az 
álladalom észszerüségének főoka, a birtoki viszályok kiegyenlítésére a 
birói hatalom életbe léptetése fölötte szükséges: még is az álladalom jog- 
szerű megalapításának feladványa megoldva nincs, az álladalmi viszonyo- 
kat észszerűleg szabályozó eszme meghatározása hiányzik; azon kivül 
kellő tekintetbe nem vétetik, miként a társas ösztön, az emberi szükségek 
kisebb társulatok által is kielégíthetők, a jogok szövetségi kötések által 
biztosíthatók, mint több nemzeteknél, az álladalmi viszonyok keletkezése 
előtt, valóságosan meg is történt; kik pedig a természeti állapot egyol- 
dalú felfogásából indulván ki, az álladalmat egyedül a félelemre alapítják, 
azt puszta büntető intézetté alacsonyítván, épen oly kevéssé elégítik ki az 
1) Köppen, Politik nach Platon. Grundsaetzen. Leipzig, 1818. 342. I. 
