54 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI, 
ész követelményeit, mint Tököly, ki a személyes bátorságot, a birtok 
biztosságánál kevesb fontosságúnak tekinté; végre azok is, kik a szoro- 
sabban ki nem fejtett közhaszonra épitik az álladalmat, mint alantabb 
megérintendem , az álladalmi jogalap meghatározásában, más rendszerhez 
folyamodni voltak kénytelenek. — De nehogy még hosszasabb legyek, tér- 
jünk az észszeres rendszerekre. 
Mi az álladalom alapját általános jogkötelességbe helyező elméletet 
illeti, annak elveiben a gondolkozás nagy mesterére ismerhetni, s meg- 
engedve az ósállapot teljes jogtalanságát, a főhatalom észszükségének bé- 
bizonyítása teljességgel kielégítő; de mellőzvén azon észrevételt, miként 
az ósállapotban a jogeszmének habár tökéletlen létesítése épen nem léhe- 
tetlen, mi legvilágosabban a nemzetek közötti viszonyoknak példájából 
kitűnik , tagadhatatlan hogy a jogeszme egész kiterjedésében, az álla- 
dalomban sem létesíthető; s ezen cél elérésére az országlónak isteni tulaj- 
donságokkal kellene bírnia, minőkkel ót Zachariae, eszményileg tekintvén az 
álladalmat, fölruházandónak vélte "); mert emberek által szerkesztett álla- 
dalomban a tevőleges törvényeknek a jog eszméjével való összehangzása 
iránt, elegendő biztosítékok nem léteznek; s a törvények nem a jogot 
hanem csak azt, mit a törvényhozó alanyi nézetei s meggyőződése szerint, 
annak tart, tükrözhetik vissza; a törvényekben kifejtett elveket a gya- 
korlati viszonyokra ismét gyarló emberek alkalmazván, mind a tények 
megitélésében, mind a törvények magyarázatában hibázhatnak, a végre- 
hajtásra is gyakrabban a szükséges erők hiányzanak; ennél fogva az or- 
száglót a személyesített jogeszmének csak tulajdonatlanul nevezhetni, és 
mivel az államhozi általanos jogkötelesség, a jogfogalom teljes létesítésé- 
nek fültételén alapszik, ez utóbbi lehetetlenségének kimutatása után, egye- 
dúl abban állhat, hogy az ember azon álladalomba lépjen, melyben önité- 
lete szerint, a jogosság eszméjét legtökéletesebben kifejtve szemléli. Azon 
kivül világos miként ezen elméletben egyedül az álladalom szükségének fel- 
adványát szemléljük megoldva; a polgárzatjogszerű életbe-léptetése kérdé- 
sének megfejtésére tehát, vagy a kényszerhez vagy a tényleg fennálló, akár 
mily úton eredett főhatalomnak elismeréséhez, vagy a szerződményi tan- 
hoz szükséges folyamodni; az első esetben ezen elmélet elvei szerint az 
egyes független álladalmakat, minthogy közös hatalom alatt nem egye- 
$) Vierzig Bücher. I, 106—110. II. 
