56 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI. 
cselet az észjogtudományt egy lépéssel sem mozditá előbb, sót homályossága 
által minden gyakorlati tanokra nézve alkalmazhatatlan lévén, az elméleti 
tudományok becse iránti véleményt tetemesen csökkenté; mert az imént 
érintett elmélet, mellőzvén a szekatlan szavakat, abban központosúl, hogy 
mivel az állampolgároknak saját magán akaratjok van, melyet a köz cél 
elérésére irányzott köz akaratnak alárendelni nem akarnának, az álladalom- 
ban egy elegendő erővel fölruházott hatalomnak kell léteznie, mely az el- 
ágazó erőket a köz cél felé irányozza, tehát más szavakkal, miként álla- 
dalom államhatalom nélkül teljességgel nem képzelhető, a nélkül azon- 
ban hogy az álladalom észszerüségének általános okait, vagy a főhatalom 
jogszerűségének alapját megfejtve szemlélnők, kivévén: hogy a főhatalom 
iránti hódolat a szabad akarat kifolyásának állíttatván, ekként mellékesen 
a szerződményi alapelvnek igazsága elismertetik, a mi Bitzernek mult év- 
ben megjelent munkájából is kitünik ", ki Hegel elveinek hódolván , a 
polgárok viszonyainak jogos alapját az álladalom iránt, amazok jogszerű 
öntudatába, mely a valóságos alkotmányrai fogadványuk által nyilvánul, 
helyezi. 
Béfejezve lévén ekként az egyes rendszerek birálata, hátra van 
még az alapszerződési elméletnek megalapítása, s bővebb kifejtése, mely - 
ben eddigi vizsgálódásainknak nyomán a többi rendszerekbe foglalt alap- 
igazságoknak tekintetbe vétele annál szükségesebb, minél bizonyosabb: 
hogy az egyik vagy másik elmélethezi kizáró ragaszkodás, az e kérdés 
iránt uralkodó eszmesurlódás fő okának tekintendő ?). 
Az emberek társas öszléte, mind érzéki mind erkölcsi természetök- 
nek szükséges következménye ; az ember nemzése, az újdon-született cse- 
csemőnek ápolása s létele, szóval az emberiségnek fentartása, s a külvi- 
lág fölötti uralkodása a társadalmi öszlét által tételeztetik fel ; az elszigetelt 
ember az állatnál alantabb fokon állana, mert mások segélye, az erők 
központosítása nélkül sem az elemeknek, sem az ót környező vadállatok- 
nak , sem az inség ezer kínjainak sikeresen ellen nem állhatna; a szükség 
tehát, természeti legyőzhetetlen ösztönök, vezeték ót a társas életre , erre 
az ész parancsa kötelezi, és ugyanazt természetének felsőbb szellemi része 
is követeli , mert számos , természet-adta tulajdonait egyedül mások hoz- 
1) System des natürl. Rechts. Stuttg. 1845. 197. I. 
2) Maurenbrecher, Grundsaetze des deutschen Staatsrechts. 47. I. 
