58 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI. 
föltétel alatt ajándékozá meg a szabadsággal, hogy korlátait önmaga határozza 
meg ; tova vagyok tehát azok véleményétől, kik az álladalmat emberi talál- 
mánynak, oly intézetnek tekintik, melynek léte vagy nem léte az emberek 
kényétől függ, azon társulatok osztályába sorozzák, melyek biztosító vagy 
nyerészkedési vállalatok gyanánt életbe léptethetók, vagy nem, s emberi sze- 
szély szerint elintézhetők : de az álladalom ész- és természet-szüksége ki nem 
zárja az emberi szabadság béfolyását, ez nem kényteti az egyes embert, nem 
egész nemzeteket, hogy csak ezen s nem más álladalomba lépjenek ; merthogy 
az ember meghatározott álladalom polgára legyen, hogy a főhatalom bizonyos 
alkata és szerkezete létre jöjjön, hogy az eszme valósággá, az ige testté váljék, 
az emberi cselekvóségnek hozzájárulása, közremunkálása szükséges ; in- 
nen az álladalmi főhatalom, vagy az államtagok akaratja ellen, tehát eró- 
szakkal, vagy azok köz egyetértésével léptethető életbe, a ki az elsőt vitatná, 
annak, mint fennebb érintók, el kellene ismernie, hogy nem az ész hanem 
az erőszak a jogviszonyok mérszabálya; miként országló s alattvalók kö- 
zött jogok s kötelességekról szó sem lehet, hanem kölcsönös viszonyaik phy- 
sikai erőn alapulnak, s az álladalom észszerű intézetnek nem is tekinthető; . 
hátra van tehát egyedűl a szabad egyesülésnek, a szerződménynek alapelve , 
minthogy az utóbbinak lényege az akaratok szabad egyesítésében fekszik, 
s egyedül az által keletkezhetnek észszerű tevóleges jogviszonyok teljeskoru 
emberek között; mert ha az emberek személyességi joguk egyenlőségénél 
fogva, egyes cselekvények követelésére irányzott jogok szerzésére, kö- 
telességek, s tartozások felvállalására, az ész és tevóleges jogtudománynak 
évezredes, gyakorlatilag elismert elvei szerint, szabad akarattal kötött szer- 
ződmények szükségesek : ez annyival világosabb társas viszonyok megala- 
pitására nézve, melyek lényegéhez a kötelességek folytonos teljesítése 
tartozik , annyival világosabb az álladalomra nézve, melyben az erők ál- 
landő közremunkálása, gyakrabban önjavának s létének feláldozása egy 
részról joggal követelhető, másról szent kötelesség gyanánt teljesítendő ; 
a polgári köteléknek , az államszerkezet , s a főhatalom személyesítésének 
meghatározása, azon tények tehát, melyek által az álladalom ész-eszméje 
küllétre hozatik, mintegy megtestesülve az érzéki világban valósággá 
válik , az alapszerzódménynek, a kölcsönös szabad egyezkedésnek képezik 
tárgyait ; ezen szerződmény lényegesen különbözik a magán alkuktól, me- 
lyek a szerződőket csak mulandólag egyes tettekre kötelezik, mig amaz 
által egy testté forradnak össze; tartalma nem függ az egyesek önkényé- 
