62 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI. 
gyobb ellensége, ki Ancillon éles észrevétele szerint, az egy alapszerzódmény- 
nek aranyrudját, a magánszerződesek apró éremére, pénzére, változtatá át. 
A szerződési elmélet megalapítása után, hátra volna még az alap- 
szerződmények száma iránti vitályos kérdésnek eldöntése; de minthogy a 
társaságnak általában, s névszerint az álladalomnak lényege a társak ma- 
gán akaratjának a közakaratnak s azt személyesítő fóhatalomnak való alá- 
rendelésében áll, a társaság műszerzésére vonatkozó szükséges rendelmé- 
nyek pedig, az egyesülési szerződmény erejénél fogva, társasági határoz- 
ványok vagy törvények által létesíthetők; több alapszerződmények szük- 
sége végkép elenyészik; de ezen tételnek bővebb megfejtése, ugyszinte a 
szerződményi elméletnek az államviszonyokrai alkalmazása, értekezésem 
körét tulhaladják. Az előgördíttetni szokott nehézségek s ellenvetések na- 
gyobb részt az előadottakban találják cáfolatukat, egyedúl azok állítására, 
kik ezen elméletet részint Haller- s Baltischként a fejedelmek jogainak, 
részint Craigh- s Godwinnal ") a népek szabadságára nézve veszélyesnek 
állítják, s egy részról Hobbes a fejedelmek, más részról Rousseau a 
népek kényuraságára vezető elméletének következményeit a szerződményi 
alapelvnek tulajdonítják , megjegyzendőnek vélem: miként már ezen oly 
annyira ellenkező állitmányok világos bizonyságul szolgálnak, misze- 
rint az említett visszaélések forrása nem az elvben, hanem ennek egyes 
irók által történt hibás alkalmazásában, egyoldalu felfogásában rejlik; egy- 
általában nem létezik a jog szent körében igazság, melylyel emberek vissza 
nem éltek volna; igy az ész által elismert sajátjognak szentsége a rabszol- 
gaság pártolására szolgált és szolgál ürügyűl, a természetben gyökerező 
atyai hatalom fogalmából eredett a római törvényhozás kebellázitó rende- 
lete, mely a gyermek háromszori eladását megengedé, a büntető jog két- 
ségtelen voltából csirázni láttuk a középkori törvénykezés zsarnokoskodá- 
sait, a kinpadnak az emberiséget undokító használatát! a nélkül hogy a 
sajátjog, atyai hatalom , büntetőjog érvényességét, jogszerűségét alaposan 
kétségbe lehetne vonni; az egyesek visszaélései tehát azon jelen érteke- 
zésemben bővebben kifejtett s bébizonyitott tételnek igazságát sem ingat- 
hatják meg: hogy , az álladalom a vallás tanai, az ész követelményei, s a 
történet bizonysága szerint szerződményen alapszik , sót jogos értelemben 
ezen szerződés nélkül nem is lehetséges." ?) 
1) Enguiry concerning political iustice. Lond. 1796. II. köt. 
2) BeAA, Staatslexicon. XIV. 678. I. 
