A KÖRLÉG A NÖVÉNY- ÉS ÁLLATORSZÁGHOZI VISZONYAIBAN. 67 
Földünk alakja, valamint a rajta élő életműves testeké, az egyes 
elemek, melyekből áll, aránya, valamint azok viszonyos hatása által föl- 
tételeztetik. Nem valamely előre kigondolt és kiszámolt tervnek, hanem 
valamennyi elemeknek s az anyagok eróinek soha nyugodni nem tudó egy- 
másrai viszonyos hatásának eredménye az. Ha csak egy elemet gondolunk 
el a földünktól, vagy azt más tulajdonságokkal ellátva, mint valósággal 
találjuk ; s a földnek mindennel, mi rajta létezik, egészen más, a mostani- 
tól véghetetlenúl különböző alakot kelle fölvenni. 
Ha ez már az életmütlen természettel ugy van, sokkal nagyobb 
mértékben kell azt az életmüves, természetben találnunk. Életök nem csak 
bizonyos anyagokhoz, hanem ezeknek bizonyos tulajdonságaihoz is van köt- 
ve. Ha az életműves ország 4 fő alkatrészéből csak egyet gondolunk el 
a földtől, az organicus élet létele lehetetlen. Ha a vizet csak illékonysága 
nélkül gondoljuk, az életműves természetnek kifejlődése azon irányban, 
mint azt jelenleg látjuk, szinte lehetetlen. 
Az életműves természet bizonyos és meghatározott viszonyokban 
áll a körléghez, mely földünket mindenhol körűlveszi, s melyben min- 
den életműves testek élnek. Annak alkotásától, az egyes alkatrészeinek 
természete és arányától függ az életműves teremtmények élete és létele. 
Ezen egymásiránti viszonyokat megfejteni, meghatározni a föltéte- 
leket, melyekhez az életműves teremtmények létele kötve van, az je- 
len értekezésemnek fő feladata, a mennyire t. i. azt az idő rövidsége és 
csekély tehetségem engedi. 
A körlég alkatrészei, melyek földünket eddig még meg nem hatá- 
roztatható magasságig körülveszik, mint tudva van, következők: eleny 
(oxygen) , légeny (nitrogen v. azotum), kevés szénsav (gas ac. carbon.) 
végre alig észrevehető nyomai a könlegegnek (ammoniak). 
Ezen alkatrészei a levegőnek földünk alakulásakor a többi elemek 
tömegéből szabadon kiváltak, ezek vegyületlenül maradtak vissza, mi- 
után a többi elemek mind azon anyagokkal összekötötték volna mago- 
kat, melyek iránt épen a legnagyobb vonzódással viseltettek. — A leg- 
első kérdés itten az : vajjon mily arányban vannak ezen elemek jelen, me- 
lyek földünk körlegét alkotják ? 
Földünk minden éghajlatában, minden magasságon, s minden vi- 
dékeken az élenynek légenyhezi arányát csekély ingadozásokkal mindig 
egyformának találjuk. Az élenytől t.i. 100 térrészben 21 térrésznél vala- 
9r 
