68 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI. 
mivel kevesebb, a légenyből pedig 79 térrésznél valamivel több találta- 
tik "). Ezen arány népes helyeken igen keveset változik, s alig észrevehető 
mennyiségben különbözik azon levegótól, mely a szabadban van, hol a 
tengélet buján tenyészik, annyira, hogy e csekély ingadozásokat csak igen 
pontos, és legnagyobb vigyázattal tett kisérletek által lehet meghatározni. 
Ugyan ezen arányban, szinte alig meghatározható mennyiségben változik 
a szénsav és a könlegeg is. Az elsó, t. i. a szénsav mennyisége 10,000 rész- 
ben 4 és 6 térrész között változik. A másikból eddig csak annak jelenléte, 
nem pedig mennyisége határoztathatott meg, oly csekély az. Nagyobb 
változásoknak, mennyiségére nézve a vizgóz vagyon kitéve, mely a le- 
vegóben soha sem hiányzik. ; 
A másik kérdés ez: vajjon mindig ugyanezen alkatrészekból állott- 
e a körlég, ugyanazon arányban, s vajjon nem változik- e idővel a körlég 
alkotása, részint alkatrészeinek természetére, részint azok arányára nézve? 
Hogy e kérdést kellően megfejthessük, szükséges hogy előbb meg- 
határozzuk , vajjon mire fordittatik ezen alkatrészek mindegyike s hogy 
azon forrásokat nevezzük meg, melyekből a körlég fölemésztett alkat- 
részei ismét pótoltatnak. 
A körlég élenye az állatok lélekzésének minden, a földfölületen 
magát előadó égési és rothadási folyamoknak föntartására szolgál. Mind 
ezen vegyészi folyamok végterményei úgy szolván kivétel nélkül szénsav, 
víz és könlegeg (ammoniak). Az állatok lélekzési múfolyama által, vala- 
mint a legtöbb égések által szénsav és víz képeztetik, minden rothadás- 
nak végeredménye szinte szénsav, víz és könlegeg. 
A szénsav előállításában fő részt vesz a körlég élenye. Minden 
szénsav , mely a lélekzési, égési s rothadási vegyfolyam által képeztetik, 
az anyagok szénenyének, a körlég élenyéveli vegyüléséből ered. Keve- 
sebb részt vesz a levegő élenye a viz képeztetésében, mivel az éleny leg- 
nagyobb része, mely az égés vagy rothadás folyama alatt kifejlő viz ké- 
peztetésére fölemésztetik, az ezen vegyfolyamoknak alávetett anyagokból 
kerül. A könlegeg képeztetésében végre a körlég alkatrészei semmi részt 
sem vesznek. A könlegeg képeztetésére szükséges alkatrészek nagyobb 
részt magokból az elrothadó anyagokból származnak, melyek kiszabadulá- 
sukkor oly arányban vegyülnek egymással, melyben könlegeget alkotnak. 
7) Dumas és Boussingault a lehetőségig pontos vizsgálódásai nyomán az élenyből kö- 
zépszámmal 20.81, a légenyből 79,19 térrész találtatott 100,00 térrésznyi körlégben. 
