A KÖRLÉG A NÖVÉNY- ÉS ÁLLATORSZÁGHOZI VISZONYAIBAN. 69 
E szerint minden lélekzési, égési és rothadási vegyfolyam által 
éleny emésztetik fel a levegóból, mely helyett egy, a fölemésztett é- 
lenynek megfelelő terime szénsav bocsáttatik ki abba. 
A növények életmüfolyama egyenes ellentétben áll az állatok lé- 
lekzési, égési és rothadási műfolyamával. Midón ezek főképen éleny- 
fölemésztés , szénsav- és vizképzés által jellemeztetnek, a növények élete 
fóleg ezen két nevezett vegyek szétbontásában, s az éleny kiválasztásá- 
ban áll. 
A levegő szénsava a növények tengélete által élenyre, mely kivál- 
ván, a körlégnek visszaadatik, és szénenyre bontatik széjjel, mely a nö- 
vényben visszamaradván, annak szénenydús anyagjai képeztetésére hasz- 
náltatik fel. Szinte ugy bontatik széjjel a növények által fölvett viz része 
is, melynek élenye szinte kiválik, könenye pedig azon növényrészek 
alakitására használtatik fel, melyek a könenyt nagyobb arányban foglal- 
ják magokba , mint az a vizben jelen van, tehát a növények gyantás és 
olajos részeinek alkotására. 
E szerint könnyen felfogható lesz, hogyha az éleny-fölemésztő és 
éleny-kiválasztó vegyfolyamok egyenlő arányban állanak egymáshoz, s 
ezen arány soha sem változnék: hogy akkor a levegő tartalmának élenyre 
nézve soha sem kellene csökkennie, szénsavra nézve pedig soha sem kel- 
lene növekednie. — A mennyi szénsav a lélekzés, égés és rothadás által 
képeztetik , ugyan annyi bontatik ismét széjjel a növények élénk tengéle- 
te által, s a szénsavból kivált új élenynyel pótoltatik. Azon különbségek, 
melyek imitt-amott igen népes helyeken léteznek, a hol szaporított lélek- 
zési és égési vegyfolyamok által a szénsav nagyobb mennyiségben képez- 
tetik, más helyekhez képest, a hol a tengélet buján működik , ezen kü- 
lönbség mondám csekély, s a gőznemek azon tnlajdonságánál fogva, mely 
szerint azok egymással elegyúlni szeretnek, valamint azon mozgások ál- 
tal is, melyek a levegőben szünet nélkül véghez mennek, egészen kiegyen- 
líttetik. 
Ezen soha nem ingadozó arány, mely szerint a növényország az 
állatországnak , valamint minden más, a földön magát előadó rothadási és 
égési vegyfolyamoknak mérleget tart, évezredek óta, mióta t. i. az állat- 
és növényország tökéletes kifejlődését elérte, változatlanul maradt; leg- 
alább nincsen okunk és nincsenek jelek, melyek azon állítás elfogadására 
