EGY PILLANTÁS FÖLDÜNK ÉLETEBE. 83 
testi és lelkileg egyaránt megkapó jelenet, csak a soha nem szunnyadó erő 
végetlen munkássága békít ki. " 
Azonban nem csak ezen dús életerővel biró földövek, hanem a 
növényi élet föltételeivel kevésbbé gazdag földrészek is hirdetői a föld min- 
den pontját átható életnek. Az éjszaki tartományokban a tűlevelű fák, me- 
lyekben a levéledények legnagyobb összehúzódást nyertek, mint a déli tarto- 
mányok pisangjaiban a legnagyobb kiterjeszkedést, a jég- és hófekvetek 
felett lengetik örökzöld lombozataikat s fényes hangon hirdetik a föld 
minden ponton kisúgárzó életét. Sokszor a legmagasb hegyek tetején is 
még, a növényi élet jelenségei mutatkoznak. Míg a svajci Alpesek ormain 
a hótól megtisztult köveket itt-ott Lecideák, Parmeliák és Umbilicariák 
vonják be s festik meg: az Andes hegylánc tropicus táján 14,000, sót 14,400 
lábnyi magasságon , itt-ott szép látvanószók, a gyapjas Culcitium rufe- 
scens, Sida pichinchensis és Saxifraga Boussingaultii virágzanak. § az élet- 
műves élet mozgalmai még ott is mutatkoznak, hova az élet fő tényezője, a 
világosság be nem hat. Humboldt, természetes barlangokban, hova csak me- 
teoricus víz juthatott be a hasadékokon, a hófejér csepkófalakat egy Usnea 
gyöngéd fonadékával találta bevonva. ?) 
Mig e szerint a szárazföldön leginkább a növényi élet van elter- 
jedve, mint mely a nap sugáriból merít életet, az océan sötét mélységei- 
ben, különösen az állatélet uralkodik; s mily véghetlen kiterjedésben, lehet 
képzelni onnan, hogy a tenger planétánknak három negyedrészét foglalja el, 
s mélységét, mint a rajta nyugvó lég tengerét, mind eddig nem tudjuk. A 
legújabb francia expeditiók egyikénél, két egymástól távoli helyen 24,000 
lábnyi hosszaságu mérónt bocsátottak a déli tengerbe , a nélkül hogy fene- 
ket értek volna. Hatvan vállas matróz két óráig dolgozott nagy erővel, a 
víz iszonyú nyomása miatt a felhúzásnál; a tömött érchenger a tenger- 
mélységi hévmérővel egészen laposra volt nyomva "). A híres utazó James 
Ross, 25,400 lábnyira még nem talált feneket. Ezen roppant vízlak már, 
melyet Graefec a föld közönséges vulkanismusávali összefüggésében úgy 
tekint, mint a legterjedelmesb krátertengert, megmérhetlen tanyája az 
állati életnek. Charles Darwin méltán jegyzi meg, hogy erdeinkben nin- 
1) L. f. id. m. 
2) Kosmos u. s. w. Bd. I. S. 372. 
3) Gruithuisen, Astronomisches Jahrbuch. 1842. 119. I. 4. 
1 há! 
