84 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI. 
csen annyi állat mint az oceán alsó erdőmegyéjében, hol a zátonyok alján 
gyökérző tengeri cserjék, vagy a tengeri mobh, vizfolyam s hullámcsapások 
által elszaggatott gyöngéd s a légcellák által fölemelt lombjaikat kifejtik. 
De legújabb időkben új, kimondhatlan terjedelmű láthatára tünt fel 
előttünk az életnek. Korunk, mely oly óriási lépéseket tesz az értelmi ha- 
ladás pályáján, melyen fájdalom mí magyarok maradunk leghátrább Eu- 
ropa népei közt, nem talentom, sem kedvhiány, hanem tanító és észkép- 
ző intézeteink mostoha s elhagyatott szerkezete miatt: a természet kime- 
ríthetlen gazdagságu mezején is fülfedezéseket mutathat fel, melyek a tu- 
dományok megyéjében korszakot képeznek. Daguerre hatalma alá veté a 
világsugárokat, hogy azok az általa készített lapokon, épen oly elevenséggel 
s hüséggel tüntessék elő a kültárgyakat, mint a szem recés hártyáján. Prof. 
Moser, láthatlan világsugárokat fedezett föl, melyek épen oly tulajdonsá- 
gokkal bírnak s épen oly képeket hoznak elő kisimított lapokon, mint más 
világsugárok "). Prof. Ehrenberg az életnek egy egészen új országát fedezé 
fel, mely puszta szemeink előtt örökre rejtve van, s melyben a föld te- 
remtő ereje mintegy láthatlanúl olvad öszve az anyag atómjaival. Ezen 
fényes fölfedezés szerint nem csak a szárazföld, hanem víz és levegő, ki- 
mondhatlan parányiságu élő állatkákkal van tele, melyek csak a legjobb 
mikroskopium segedelmével láthatók, melyeknek tulajdonságai mégis, 
midőn egy részt csudálkozásra ragadják az elfogulatlan lelket, más részt 
mondhatlan gyönyörélvezetet nyujtanak a természet szépségei iránt fogé- 
kony kebelnek. Mert van- e, mi akár az értelmet elevenebben foglalkodtas- 
sa, akár a képzelődő erőnek dúsabb táplálatot nyújtson, mint azon tény, 
hogy ezen láthatlan állatvilág polgárai nem csak az élet fentartására szük- 
séges életműszerekkel birnak, hanem csudálkozásra méltó ösztönökkel, sót 
szabad működéssel is, melynél fogva magoknak oly helyzetet választhat- 
nak, mely jólétökre nézve legcélirányosabb. Nagyobb állatok, mint Az- 
drew Pritchard megjegyzi, átaljában mind egyenlő számu tagokkal bírnak és 
csak ezek aránya és helyzetére nézve különböznek , míg ezen parányi ál- 
latkák, nem csak minden gondolható fokát birják ezen különkülönfélesé- 
geknek , hanem tagjaik száma és életműúszersége ezer különféleségü válto- 
zatban mutatkozik ?). 
1) Poggendorf"s Annalen der Chemie u. Physik. Bd. LVI. 1842. 
2) Notes on natural history. London, 1844. 48. I. 
