EGY PILLANTÁS FÖLDÜNK ÉLETÉBE. 89 
szép fölfedezései kivívják. A legkisebb infusoriumok, a monadinák, me- 
lyeknek átméróje nem nagyobb, mint egy vonalnak 4oo része, nedves 
tájakon, több bányaülnyi vastagságu rétegeket képeznek. Számos érc- 
kövek, mikroskopicus állatok szilárd részeiből alkotvák, sót mi több, föl- 
dünk héjának egész fekvetei és rétegei infusoriumok, különösen az ú. n. 
sokgyomrúak páncélaiból állanak. A kikötóhelyek, tavak, folyóvizek 
iszapja nagyrészt Polythalamiumok héjából áll, Ezeknek két családja, a ko- 
sárkorallok (Helicotrochina) és kerekcse-korallok (Rotalina), melyek egy 
vonal /4—/so-ad részét teszik, képezi a lybiai puszták és sok tengerpartok 
mészfövenyét; Franciaország, Belgium , Austria s Muszkaország hatalmas 
mészrétegeit; Toscana, Stájerország, Anglia durva mészfekveteit ; Égyip- 
tom , Arábia, Syria, s Éjszak-Amerikában az uralkodó szilárd mészkövet 
s az iró kréta fő részét. Hasonló állatkákból állnak több középtengeri tar- 
tományokban a fejérszürke krétamárga vagy pallérföld hatalmas rétegei. A 
Pyrenaeusok és Alpesek, Olasz-, Görög-, Magyar- és Erdélyország, Krimia, 
Palaestina és Égyiptom mészhegyei , nagyrészt nummulitákból , kosár- és 
kerekcse korallokból állanak. A pyramisok nummulitákból, Páris miliolák- 
ból, Pest nagyrészt fésükagylókból van építve. A párisi építő kő majd 
épen annyi miliolákból áll, mint fövényszemekból. Azonban minden eset- 
re tulságba esett azon tudós, ki pár év előtt az Allgemeine Zeitungban azt 
állítá, hogy az egész földgolyót mikroskopicus állatok képezték, melyek 
közóől mi csak azokat ismerjük , melyek kova- és mészköveket nemzenek, 
de azok, melyek aranyat, ezüstöt s más érceket képeztek, talán már mind 
kivesztek, s hogy a föld eredetileg nem volt egyéb mint egy szörnyü 
nagy csep viz, melyben azon állatocskák éltek s lassanként a szilárd tö- 
megeket nemzették. 
S e helyen említenem kell még a korallok képződését az oceánban, 
melyról oly sok érdekes adatot közól Darwin, a londoni geologiai társaság 
titoknoka "). Az ugynevezett sziklaépítő habarcok, nem csak a tengerpartok 
szikláit rakják meg műveikkel, hanem sok száz mérföldnyire nyúló épit- 
ményeket is csinálnak, melyek aztán a tenger szinén felülemelkedvén, 
korallsziklahátakat képeznek, de az oceán közepén fekvő számlálhatlan 
sziklahátak és atollok ritkán érnek a tenger felületéig. Darwin szerint a vi- 
31) On Coral Formations , in the Geological observations made during the Voyage of 
her Majesty"s ship Beagle. London. 1844—47. 
M. T. T. ÉVK. VIII. 2. 12 
