AZ ISTENESZME EREDETE. 99 
Tapasztalásunk tanusága szerint kétségen túli dolog, hogy az érzé- 
ki lét változatosságban tünik föl. A változatosság azonban csak ott lehet, 
hol az egymás-melletti s egymás-utánilag változókat valami állandó egybe- 
fűzi és fentartja. Nem is lehet különben; mert minden változón valami 
állandólag fenálló sugárzik keresztül. 
Ezen alapúl a természet két oldala: a külső és belső. A külső ha- 
tárok közé szorított véges és változó , tehát oly lét, mely van is , nincs is. 
Azaz látszó lét. A belső minden határon tulterjedó, kezdet és végnélküli, 
tehát végetlenül fenálló, végetlen, valódi lét. És ezen végetlen lét — isten. 
Ezt imádja a fetischista a természet egyedeiben, melyek nyugsza- 
nak , mozdíthatók, de nem önmozdítók. Ilyen valamely tárgy a földön. 
Alakjára és sajátságára nincs tekintet; mert azok itt érvénytelenek. Ilyen 
lehet a kő a nélkül, hogy a kósajátság figyelembe jóne; lehet az érez 
vagy a tátorjány által lerontott fa. Itt az egyed, mint alak, jó kérdésbe, 
melyen keresztül a végetlen lét sejtetik. 
Ez imádtatik továbbá a nyugtalan vagy mozgatag elemekben , kü- 
lönösen a tűz és lángban a nélkül, hogy fölemésztő ereje hozatnék figye- 
lembe , a víz, a tenger, folyó és rohanó patakokban. Itt az ilynemü tár- 
gyakban a végetlen lét képzeltetik. 
Ezt imádja végre a sabaeista a részint nyugvó részint mozgó csilla- 
gokban. ,,Es sind, ugymond Daub Kár. Phil. und theol. Vorl. VI. Bd. 74. I., 
nicht die Gestirne, die der Mensch anbetet, dahin laesst ihn der Gedanke 
und die Vernunft nicht kommen, auch selbst als blosse Vorstellung. Der 
ganze Sterndienst bei den Chaldaeern war ein Gottesdienst in ihrer Re- 
ligion eben weil in diesen Objecten, wie sie vorgestellt waren und die 
Vorstellung zu ihrem Elemente hatten, das Seyn, jedoch nur immer als 
das Seyn nur in der naeheren Bestimmtheit des Bewegens, das Seyn als 
das Wesen geahnt wurde." 
Az itt megérintettekben, miként látszik, az elvont lét nem képes a 
képzelmet kielégíteni. Iparkodik is ezen, mivoltával ellenkező, állapotból 
kimenekülni. És miben állott ezen állapot? A lét alakjai és sajátságai irán- 
ti közönyösségben , mi nemcsak a képzelem hanem a lét mivoltával is el- 
lenkezik. A lét nem alak- és sajátságtalan, hanem bensőleg összefüggő sa- 
ját alakjaival. Ez által bíratik a képzelem arra-, hogy az alak és sajátsá- 
gok iránt figyelemmel legyen. 
13" 
