118 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI. 
fogalom. Azért mondatik az értelem fogalmak tehetségének. Általa értet- 
nek és fogatnak meg a dolgok. Ezt végre hajtandó, három fokon által 
munkálkodik az értelem: fogalmaz, itél és következtet. Innen az értelmi 
rationalismus három foka. 
1) A fogalom oly egység, mely a dolog állandó határozataiból áll. 
Három szempontból lehet, sót kell ót tekinteni: a) a hogyan a dologban 
van; ő) a hogyan a tudatban van; y) a hogyan mind a kettőben van. 
a) A fogalom , a hogyan a dologban van, ugy tekinthető mint an- 
nak lelke. A dolog nincs őnélküle; de ő sincs a dolog nélkül. A dolog ben- 
ne van; mert nem egyéb, mint a lényeg valósulmánya. Nincs semmi a 
dologban , min a tulterjedőó lényeg keresztül nem hatna s mit magába föl 
nem ölelne. S épen e tulterjedés mutatja: hogy a lényeg, vagy is a foga- 
lom, a hogyan a dologban van, az egyes dolgokra nézve egyetemesség. De 
a fogalom is benne van a dologban; mert ő azon középpont, mely ön- 
magának kibontakozása által teszi lehetővé a dolgot. A dolog sajátságai a 
fogalom határozatai által tétetnek. Miból látszik : hogy a dologbani fogalom 
azon hatvány , mely a dolgot s a dologban önmagát teszi és fentartja. 
P) A fogalom, a hogyan a tudatban van, oly gondolat, mely a 
dolgok lényegére vonatkozik. Alakíttatik pedig az értelemtól a képzeletek 
összehasonlítása, elvonás és egyesítés által. Tehát oly egység, melyben 
tartalmat, terjedéket s az ezek közötti viszonyt meg kell különböztetni. 
A tartalom a benne, a terjedék az alatta foglaltakat, az egymáshozi vi- 
szony a kettő gazdagságát és meddőségét illeti. Minél magasabb a fogalom, 
annál meddóbb tartalom , :da gazdagabb terjedékre nézve; ellenben minél 
alacsonyabb , annál gazdagabb tartalom , de meddóbb terjedékre nézve. 
7) Ha pedig a fogalom ugy tekintetik, a hogyan a dologban és tu- 
datban is van , oly egyetemesség , mely a gondolatokat szinte mint a dol- 
gokat is rendszerezi. Ha a fogalom tartalmát veszszük szemügyre, szük- 
ségképen érkezünk oly fogalom és dologhoz, melynek tartalma leggazda- 
gabb , terjedéke legmeddóőbb azaz legkisebb. Ilyen fogalom az egyediség; 
ilyen dolog az egyed. Ha pedig a terjedéket vizsgáljuk: eljutunk oly fo- 
galomhoz, melynek terjedéke legnagyobb, tartalina legkisebb. És azon 
fogalom, mely valamennyit maga alatt foglalja , legfőbbnek , a lény pedig , 
mely általa gondoltatik , legfőbb lénynek mondatik — isten. 
Első pillantásra azonnal észre lehet venni: hogy e fok ellentétet 
foglal magába. Szerinte legfőbb fogalom az, mely minden más fogalmat 
