AZ ISTENESZME EREDETE. i2i 
legtartalmasabb , azaz legvalóságosabb s legfőbb és általányosnak — isten 
neveztetik. 
Az általányos fogalom, mely azonegy az eszmével , ész által gon- 
doltatik. Az eszméhezi eljutás az értelem álláspontját meghaladottnak , az 
észét pedig , mint eszmék tehetségeét , elértnek mutatja. Ezen fejlődik az 
c) észbeli rationalismus. Az imént előadottak szerint az általányos 
fogalom , vagy is eszme , mint önmagábani egész , végetlen egysége az alá- 
rendelt viszonyos fogalmaknak. És csak ezen belső egészlet és teljesség se- 
gedelmével vonatkozhatik ő mindenoldalú viszonyban az egyetemes mozza- 
natokhoz, a rendszer külön fokaihoz a viszonyos egységekben, melyeknek 
eszményi elve. Miből kivehető: hogy az eszme, mint mindennek eszményi 
elve — isten. 
Az alanyi rationalismus első fokozatán az isten szemléltetett, a 
másodikon gondoltatott , itt a két elem egyesúl; mert az eszme a gondolat 
és lét egysége. Sem a fogalom egyedúl, sem a lét egyedűl nem teszi az 
eszmét , hanem a kettő egysége. Eszmében fogalomnak a lét, létnek pedig 
a fogalom felel meg. Azaz eszmében a lét épen olyan, minőnek a foga- 
lomban tétetik; a fogalom is olyan, minőnek az alatta foglalt létezőkben 
tétetett. Miből világos: hogy eszmében a fogalom épen oly tökéletes vi- 
szolmánya a való létnek, a hogyan előképe a létnek. Azaz az eszme fo- 
galmi mozzanatában épen oly húven tükröztetik le a lét, amely hüven képez- 
tetett a lét a fogalom által ; mert az eszme fogalmi mozzanatában a való lét 
egész teljes lényegében gondoltatik. Mely szempontnál fogva az eszme 
szellemi valóság, vagy is, maga a valóság, szellemi oldaláról tekintve. 
Első fokon az isten hitben szemléltetett ; másodikon fogalomban gondolta- 
tott; a jelenen eszmében tudatik. Az eszme három oldalt tüntet föl: lét, 
fogalom s a kettő egységét. Innen az észbeli rationalismus három foka. 
a) Imént mondatott: hogy az eszme egység, melyben a lét a gon- 
dolattal egyesúl. Nincs tehát eszme, melyben a két tényező hiányoznék. 
Ugyanezek fordultak elő a jelen álláspont első fokán is. Ott is át volt 
hatva-a lét a sejtettól, de beható megtudatolás nélkül. Itt is előfordul a lét, 
de teljesen megfelelőleg az ót átható fogalomnak. Mind a mellett az elem, 
melyben a lét és fogalom gondoltatik , nem a fogalom , hanem a lét. 
A lét és gondolat létbeni egysége teszi a szépség eszméjét. Igen 
sok szép tárgy van , melyek egymáshoz fokonkénti emelkedésben állanak, 
azonban egy sem felel meg közóőlök teljesen a szépség eszméjének. Min- 
M. T. T. ÉVK. VII. 2. 16 
