122 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI, 
denikben előtünik ezen eszme, de csak részletesen. És ezen részletesség 
jellemzé az első fokot. Ott a viszonyosan szép tárgy és az általányosan 
szép, vagy is a szépség eszméje közt levő hézagot az érzés által fölger- 
jesztett sejtés töltötte be. Hogy ez az embert ki nem elégítheté, láttuk. 
Jelen fokunkon a szép tárgyak átmeneti pontok, melyeken keresz- 
tül a szépség eszméje önmaga kifejlését eszközli. Ezen eszme az egész 
létet átöleli ; de nem elvontan , hanem ót tartalmazólag és alakitólag áthat- 
ván. Roppant ezen eszme tartalma és terjedéke. Tartalma roppant, mert 
magában foglalja mindazon gondolatokat, melyek a létet áthatják. Térje- 
déke szinte roppant, mert maga alatt foglalja mindazon lényeket, melyek a 
fogalmak által meghódíttattak. Miból világos: hogy a szépség eszméjével 
egy mindent átalakító s alkotó hatalom tünteti föl magát az emberi tu- 
datban. § ezen alkotó hatalom — isten. 
E fokon az elem , melyben a gondolat és lét egysége fölfogatott , a 
lét volt. Azonban a lét nem mint elvont, teszi az eszme mozzanatát, hanem 
mint olyan , mely a gondolattól teljesen át van hatva. Mihez képest a lét, 
ha mindjárt lényeges mozzanatis az eszmében, nem lehet azon elem, melynél 
az ész teljesen megnyugodhatnék; mert az ész mint öszszerúleg egyetemes 
munkálkodás , csak a vele rokonban leli föl önmagát. Fölleli ugyan a létet 
is, de csak mint áthatottat a gondolattól, mely tulterjedvén mindenik lé- 
ten, azokat, mint önmaga kifejlése és öszszerűsítésére szükséges átmenetpon- 
tokat önmagába fölfogja. Tehát a valódi elem, melyben az ész a gondolat 
és lét egységét, mint önmagához rokonban fölfogja, nem a lét, hanem a 
gondolat. Ezen alapszik az észbeli rationalismus 
b) Második foka, melyen fő gondolat a gondolat és lét gondolat- 
bani egysége. Az ily módon fölfogott eszme az igazság eszméje. S ezen 
eszme saját tisztaságában gondolva , mint általányos igazság — isten. 
Az igazságot három oldalról kell vizsgálni, ha az eszmét lényeges 
öszszerüségében óhajtjuk bírni : tárgyilag, alanyilag és öszszerüen, Tárgyilag 
véve az igazság a létnek önmagávali megegyezése. Maga az álláspont ter- 
mészete hozza azt magával, hogy itt a gondolattól áthatott és ne az elvont 
lét értessék.Ha a létben az ót átható határozott fogalom önmagát mozzanataira 
nézve megvalósította s a tünemény , mely a tárgyban lényeges, a fogalom- 
nak megfelel, szóval, ha a valóság olyan, minőnek lényeges viszonyai kö- 
zött lennie kell: akkor az tárgyilag igaz, Alanyilag véve az igazság a gon- 
dolatnak önmagávali megegyezése. A gondolás szellemi működés , mely 
