146 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSETI., 
A 49-dik ágazat , mely Pozson városát, miglen az ország visszafog- 
laltathatik, az ország kormányának székhelyévé nevezi. 
Az 58-dik ágazat, mely rendeli: hogy némely káptalanok és kon- 
ventek a királyi felség vetélytársának hódolván, mások pedig eljárásaikban 
akadályozva lévén, ily esetekben akármely káptalan vagy konvent nem- 
csak határai körében, hanem a közelebb fekvő szomszédhelyeken is érvé- 
nyes végrehajtásokat tehessen, Végre 
Az 59-dik ágazat, mely fogságba-ejtés vagy másféle erőszak által 
kicsikart mindenféle igéreteket , szerződéseket, és lekötelezéseket érvény- 
teleneknek nyilatkoztat. 
IV-dik törvénylevele 1537-dik évi sz. Pál fordulása napjára hirde- 
tett országgyűlésben költ, s 29 ágazatra terjed, melyek közól 
1) Ideigleniek és pusztán napi szükségeken segélók : 
Az 1—20 és 22-dik ágazatok, melyek az országnak azon pillanat- 
beli védelmét tárgyazzák , s jelesen rendelik: 1) Hogy a közbátorság za- 
varói és haza ellenségei fékezésére azon főpapok, bárók és nemesek , kik 
lovasokat tartani szoknak, ezen lovasaikat a királyi helytartó által kijelő- 
lendő helyen tulajdon kapitányaik alatt folytonosan készen tartsák, s hogy 
hasonlóképen a nemességnek fegyveres népei is a helytartó által nevezen- 
dő kapitányok alatt mindenkor készen tartassanak. — 2) Hogy a király 
által személyesen vezérlendő országos fölkelésre a királyi felség és Mária 
özvegy királyné illető zászlóaljaikkal, az egyházi és világi főurak a köz- 
szükség nagyságához képest tehetségök szerint állítandó fegyvereseikkel, 
az ország egyéb rendei pedig , ide értvén az egy telkes nemeseket , sót az 
egyházak nemeseit is , minden 20 jobbágyháztól tulajdon költségökön tar- 
tandó egyegy könnyű lovassal készen lenni tartozzanak. — Hogy pedig a 
királyi felség ugyan zászlóaljait kiállíthassa, az állandóul tartandó fegyve- 
resek pedig zsolddal, a nehéz lovasok 4, a huszárok 3 magyar forinttal, 
hónaponként elláttathassanak ; ugyanezen ágazatokban mindenik jobbágy- 
háztól az első célra ugyan egy, a másodikra pedig két forintnyi, kivétel 
nélkül mindenki, még nemesi telken lakó parasztok által is , fizetendő se- 
gedelempénz ajánltatik, és azontúl a dézsmajoggal bíró akár egyházi akár 
világi személyek dézsmájok tizedének felével adózni rendeltetnek, az esz- 
tergomi érseket egyedúl kivéve, kinek ezen adózás helyett 50 könnyű lo- 
vasnak tulajdon költségéni állandó tartása, az országos táborozásra pedig 
