164 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI. 
kikiáltásától számított tizedik nap előtt ellene itélőlevelet ki ne adjanak , 
ezen határidő az ítélet betiltására és per folytatására szolgálván. 
A 44, 45 és 51-dik ágazatok, melyek a tetten kapott rablókat , tol- 
vajokat s köznép-sanyargatókat, továbbá azokat, kik az ország kapitányai 
eljárása ellen felkelőknek szolgálatját azonnal el nem hagyják , végre a ha- 
mispénzveróket törvény-kiszabta büntetéssel fenyíttetni szorgalmazza. 
Az 50-dik ágazat, mely a bányamívelésnek felsegélésére, mivel an- 
nak költségei az azt gátló vizek miatt tetemesen nagyobbodtak , azt hatá- 
rozza: hogy egy ezüst gíra a királyi kamara által 57, forinton váltassék be, 
mi ha meg nem történnék , az ország rendei többé nem akarnák, hogy a 
bányamívesek a körmöci kamarától függjenek. — Azonban ezen ágazatra 
azt válaszolá a király, hogy a bányák egyedúl őtet és nem mást illetvén, 
visszajövetele után belátása szerint gondoskodni fog. 
IX-dik törvénylevele 1546-dik évi sz, Pál fordulására hirdetett po- 
zsoni országgyűlésben hozatott, 60 ágazatra terjed, s a királynak elő- és 
utószavával, és a rendeknek rövid bévezetésévél el van látva. 
A király előszavában előadja: hogy az ország javáról és a köz bé- 
kérőli gondoskodás végett sz. Pál napjára Pozsonba országgyűlést hirde- 
tett, s abban személyesen elnöklött, és hogy bevégződvén a tanácskozások, 
az ország rendei nekie megerősítés végett bizonyos ágazatokat átnyújtot- 
tak légyen. Az országrendei pedig bévezetésökben röviden előadják, hogy 
megértvén azokat, miket a király szóval és irásban elejökbe adott, aláza- 
tosan következőket felelik, Ágazatai közól 
1) Ideigleni vagy nap szükségein segélő rendeletüek a következők : 
Az 1-ső ágazat, melyben országunk rendei a királyi előadást he- 
lyeslóleg elismérik: hogy a király mindent, mi a végveszély elhárítására 
és a hazafiak kibékitésére kigondolható volt, legnagyobb gonddal és költ- 
séggel megkisértett, s ezen érdemeit ismét megköszönik. 
A 2 és 3-dik ágazatok, melyek az ország megszabadítására fordí- 
tott igyekezetek sikeretlenségének okát főképen az isten boszuló haragjá- 
ban helyezik, mely a királyt az országban hosszabb időre maradni nem en- 
gedi, és múlt évben terhes betegséget eresztvén reá, terveit meghiusította. 
Az 5—14-dik ágazatok, melyekben országunk rendei a király ál- 
tal felszólíttatván, azon évre minden jobbágykaputól egy forint és 20 dénár- 
