TÖRVÉNYEINK TÖRTÉNETE AZ AUSZTRIAI HÁZ ALATT. 177 
tözést ezen itélet után akadályozó földesúr 100 forinttal büntettetni ren- 
deltetvén. — 4) Végre a múlt nagyszombati országgyűlés óta törvényesen 
elbocsátott, sót az eddig elszökött vagy erőszakkal elvitt jobbágyok is új 
földesuraiknál hagyatni rendeltetnek , ezek mindazáltal az átköltözött job- 
bágyok által hátrahagyott adóssági vagy kártételi tartozások iránt, 100 fo- 
rint büntetés alatt, igazságot szolgáltatni tartozván. 
A 48—50-dik ágazatok, melyekben a gonosztévők kiirtására ren- 
deltetik: a) Hogy a nyilvánságos tolvajokat és rablókat az ország fókapi- 
tányai, a szabad grófok, és a megyéknek grófjai és algrófjai akárhol fo- 
gassák be, és büntessék meg. — b) Hogy azokat, kik váraikból embereket 
rablásra küldenek, a király vagy országkapitányai váraikat ostrom által 
bevétetvén, csúfos halállal büntessék, és azon felúl jószágaikat a király ér- 
demes hazafiaknak ajándékozza el. — c) Hogy a rablók sürű erdőségekben 
szokván többnyire leselkedni, az ily erdőségek az útaknak két oldalán 200 
könyöknyire írtassanak ki. Végre d) Hogy a bűntettekról gyanúsok iránt 
a megyéknek grófjai és aigrófjai a szolgabírákkal és a jobbágy-elbocsátási 
kérelmek elítélésére rendelt esküdt nemesekkel minden évnegyedben min- 
den urak, nemesek és nemtelenek felett nyomozást tartsanak, és azokat, 
kik rablókat tartani vagy önmagok rablani találtatnak, érdemök szerint 
büntessék meg, vagy ha arra elégtelenek volnának, óket az ország kapitá- 
nyainak jelentsék be. 
A 60—62-dik ágazatok, melyek az egyházi tizedszedésre nézve 
rendelik: a) Hogy a dézsmaura dézsmáját, ha nem akarja, bérbe adni kö- 
teles ne legyen, de ha bérbe adni kívánja, azt sz. György napjáig a földes- 
úron kívül másnak bérbe ne adhassa; ez azonban a dézsmaszokás által 
meghatározott, vagy ily szokás általi meghatározás nem létezvén, kölcsö- 
nös egyezés által meghatározandó árának felét azonnal, másik felét pedig 
a helybeli divathoz képest sz. Miklós napjáig vagy gyertyaszentelóig lefi- 
zetni tartozzék. — b) Hogy a dézsma árára nézve a felek közt egyesség 
létre nem jöhetvén, a dézsmaura azon évben dézsmáját bérbe ne adja ; 
másképen, valamint akkor is, ha azt sz. György napjáig a földesúron kí- 
vül másnak bérbe eresztené, azt azon évre veszítse el, és a földesúr in- 
gyen szedje be. — c) Hogy ha ki a dézsma urának akaratja ellen dézsmája 
szedésébe avatkoznék, vagy ótet joga gyakorlatában akadályozná, a dézs- 
mának kétszeres értékével bünhödjék. — d) Hogy a jobbágyok a dézsmá- 
M. T. T. ÉVK. VII. 2. 23 
