210 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI. 
ha ki ótet várába vagy lakába befogadná, és a megye grófjának vagy al- 
grófjának felszólítására a kitűzendő határnapon ki nem adná , és befogatni 
sem engedné, a megye grófja vagy algrófja, és ha ezek arra elégtelenek 
volnának , az ország fókapitánya mind őtet mind pártolóját fogassa be, és 
mindketten , megtartatván mindazáltal a törvény rendje, fejeik vesztesé- 
gében marasztaltassanak. —?2) Hogy emberölésról vádolt jobbágy ellen or- 
szágunk régi szokása szerint földesura igazságot szolgáltatni tartozzék, és 
ha azt elmulasztaná, vagy a tettest elszökni engedné , ő ugyan annak em- 
berdíjában marasztaltassék , a tettes pedig levelessé tétessék , és kézre ke- 
rúlvén törvény útján büntetés alá vettessék. — 3) Hogy az elmarasztalt 
emberülő feljebbvitellel és perújítással ugyan élhessen , és pedig perújítási 
kegyelem nélkül is , de azalatt bilincsen tartassék, 
A 42-dik ágazat, mely azokat, kik a teremtót, keresztséget, vagy 
lelket átkozódva káromolják , a káromlást hallók által három gíra büntetés 
alatt feladatni , és első izben megvesszőztetni, másod izben megbotoztatni, 
harmad izben pedig emberölók és más ily gonosztevók gyanánt büntettetni 
parancsolja. 
A 45-dik ágazat, mely megengedi: hogy oly esetben, midőn az 
adományúl nyert jószág török vagy lázadók hatalmában lévén a hiteles 
hely bizonysága hely színére nem jöhet, az iktatás más közelebb fekvő 
helyen is , de mindazonáltal a megye alispánának és szolgabíráinak, vagy 
ha ezek közügyek kezelésére akkor ott nem volnának, legalább a szom- 
széd nemeseknek és nemteleneknek jelenlétében, és ne az adományosnak 
tulajdon birtokában alattomosan, hanem nyilvánosan véghezvitethessék ; 
ellenkező esetre pedig rendeli: hogy az adományos a helytelenűl és csa- 
lárdúl tett iktatás bűnéről királyi felség ítélőszéke előtt meggyőzetvén, a 
felkért jószágnak tulajdonosa ellen annak örök becsújében marasztaltassék. 
A 46-dik ágazat, mely a jószág birtokában lévő tulajdonosnak , ha 
a jószágában tett iktatás hirét lakhelyének távulsága vagy más akadály 
miatt a törvényes 15 nap alatt nem vehette, megengedi: hogy a birtokba 
jutott adományost királyi curia előtt perbe foghassa, és a királyi curiának 
kötelességül teszi: hogy ezen körülmény bebizonyiíttatván, a jószág urát 
annak birtokába visszahelyezze, és az adományost jogának birtokon kívüli 
keresésére útasítsa. 
A. 48-dik ágazat, mely azt rendeli: hogy erőszakos jószág- vagy 
várelfoglalásoknak perei ne csak a király itélőszékén, hanem kivétel nél- 
