212 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI, 
zaikba tulajdon szükségökre, de nem kimérésre, főleg Szakolcán, bort 
bevitethessenek. 
A 64-dik ágazat, mely Maximilián főhercegnek, mint országunk . 
királyi felség távullétébeni kormányzójának , atyja hatalmával törvénye- 
sen tett minden adományzásait, kegyelemosztogatásait, és megegyezéseit 
mind törvényszékek előtt, mind azokon kívül mindenütt örökre érvénye- 
seknek nyilatkoztatja. 
A 68—72-dik ágazat, melyek a dézsma dolgáról rendelkeznek. 
Jelesen: 1) A dézsmaszedés és adásban az 1498. és 1548-dik évi törvénye- 
ket megtartatni , a dézsmaszedés háborgatóit az 1546-diki törvény szerint 
büntettetni, és a dézsmaszedésben törvényeinket a királyi felség által is 
teljesíttetni parancsolják, és azon visszaélést, melynél fogva a dézsmasze- 
dók a helységek biráit felesleges személyek tartásával terhelik, tollkévét 
vesznek , vagy biróságot gyakorlanak , teljesen eltörlik, — 2) A nemese- 
ket mások szólóhegyén bírt szólóiktól, melyektől a földesúrnak hegyvá- 
mot vagy kilencedet adnak, továbbá mások jószágán birt, vagy jobbá- 
gyaiktól visszavett és tulajdon mívelésökre megtartott szántóföldjeiktól , 
sót Szepes vármegyében a tulajdonaiktól is egyházi tizedfizetésre kötele- 
zetteknek nyilatkoztatják. — 3) A törökök által jószágaiktól megfosztott- 
és mások birtokában letelepülő nemeseket csak úgy és addiglan mentik 
fel dézsmaadástól, ha és meddig őket a földesurak úrbéri tartozásaiktól 
mentesítik. — 4) Az ország azon részeiben, hol régi szokás vagy szabad- 
ság mellett a dézsma nem termékben, hanem pénzben szokott vétetni , 
jövendőre is azt csak úgy , és nem máskép , vétetni parancsolják , megen- 
gedvén mindazáltal a főpapnak azt, hogy ha ellenkezőt követelne, jogát 
törvény útján kereshesse. 
A 78—80-dik ágazatok, melyekben országunk rendei a király fel- 
szólítására a királyi parancsok nem teljesítói elleni eljárást szabályozzák, 
s jelesen háromrendbeli királyi parancsokat, ugymint birákhoz és igazság 
kiszolgáltatókhoz szólókat, — a katonai és más királyi tisztekhez intézet- 
teket, és — magánosok folyamodására kiadottakat egymástól megkülön- — 
böztetvén , az első rendbeli parancs nemteljesítójét , országunk régi szoká- 
sa szerint, király itélőszéke elébe idéztetni, s ott minden hosszabb per 
nélkül 200 forintban és azon hivatalának , melyre nézve a parancsot nem 
teljesíté, veszteségében, és oly hívatalnyerésrei képtelenségben marasztal- 
tatni parancsolják , — a második rendbeli parancs végrenemhajtóira pedig 
