226 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI. 
ben néha az országunk rendei is hol részleges s több vármegyékre terjedő, 
hol országos gyűléseket is egybehíni szoktanak. Tanusítja ezt: 1) Perény 
Péter abaúji örökös gróf, Sulyok György pécsi püspök , Török Bálint, Bá- 
thory György királyi fólovászmester, Pekry Lajos, Lengyel János főasz- 
talnok, és Gersei Pethew Jánosnak 1531-iki levele 9), melyben Perény 
Imre nádornak özvegyét, Kanisa Dorottyát, felszólítják: hogy bőjt ne- 
gyedik vasárnapján Bellováron tartandó gyűlésre megbízottakat küldjön. — 
2) Ugyanezeknek és Batthyány Ferenc horvátországi, dalmáciai és slavó- 
niai bánnak, és más névszerint elősorolt, összesen 35 főembernek , ezen . 
bellovári gyülésből Bártfa városához bocsátott levele ? , melyben a bárt- 
faiakat felszólítják: hogy áldozó-csötörtökön az ország kibékéltetése felett 
tanácskozandó veszprémi országos gyülésre (diaeta universalis) követeket 
küldjenek. — 3) I. Ferdinándnak 1531-dik évi december 3-dikán költ, s 
Bártfa városához intézett, már fenebb is előidézett levele, melyben a 
bártfaiaknak meghagyá: hogy ha az 1532-diki újév napjára hirdetett ke- 
nessei gyűlésbe követeket küldeni akarnak , oly egyéneket küldjenek, kik 
az ó ügyét pártolják. — 4) Az országunk 1532-dik évben Kenessén ösz- 
szegyült főpapjai, bárói, nemesei, és minden renden lévő hazafiainak Po- 
zson vármegyéhez szóló, s már fenebb tárgyalt, arra felszólító levele : hogy 
az általok jövő sz. György napjára Berinhidára hirdetett országos gyűlésre 
(diaeta universalis) követeket küldjenek. Sót 
IX. Hogy János királynak halála után sem szüntek meg az ország 
hol egy hol több kerületének, s valamely nagyobb részének rendei ily ki- 
rályi meghívás nélküli gyűléseket, habár azokat és a bennök megjelenést 
Ferdinánd király tilalmazná "), tartani. Ily gyűlések jelesen valának, me- 
lyeket 1) Borsod, Gömör, Nógrád, Heves, Ujvár, Sáros , Szepes , Zemplin , 
Zsólyom , Bihar , Szolnok, Szathmár , Szabolch, Beregh és Ugocha , össze- 
sen 15 vármegye 1542-dik év első napjaiban ") , — 2) a tiszáninneni és 
) Lásd , Supplem. ad Vest. Comit. III. köt. 135. lap. 
?) Lásd ugyanott 137—139. lap. 
") Lásd Ferdinándnak helytartójához és tanácsosaihoz 1545-ik évi julius 5-ikén in- 
tézett, s az ezen évi debreceni ilyetén gyűlést névszerint rosszaló levelét, és a felső 
magyarországi kilenc vármegye 1552-dik évi gönci gyűlésének határozataira 
1553-ik évi január 17-ikén adott válaszát, s jelesúl annak kezdetét. Ugyanott a 
195—197 , és 226—235. lapokon, 
") Lásd a királynak felterjesztésökre és határozataikra Prágában 1542-ik évi január 
15-ikén adott válaszát ismét ott a 179—183. lapokon. 
