TÖRVÉNYEINK TÖRTÉNETE AZ AUSZTRIAI HÁZ ALATT. 261 
A béfejezése azért igényel különösen említést, mert a királyi meg- 
erősítésnek 1550-ik évtől szokásba jött formaszavain túl azon kifejezést is 
magában foglalja: hogy a felség a rendeknek adóajánlását, jóllehet tólök 
többet várt, és ajánlatukhoz ragasztott nyilatkozásuk, hiedelme szerint, el- 
maradhatott volna, mégis elfogadja, s nekiek reménységet ád ahhoz : hogy 
semmit el nem mulasztand, mi az ország közjavára, s nyomatásuk könnyí- 
tésére célirányos leend, 
IV-ik törvénylevele az 1587-ik évnek, mint a király előszavában 
nyilván kifejeztetik, a megigazított naptár szerint ugyan november 1-ső, a 
régi szerint pedig october 22-dik napjára hirdetett, s Erneszt főherceg el- 
nöklése alatt tartott pozsoni országgyűlésben alkottatott, s 48 ágazatra ter- 
jed, melyek közől 
I. Ideigleniek vagy egyedül nap szükségein segélők : 
Az 1-ső és 2-ik ágazatok, melyekben a rendek Erneszt főhercegnek 
az elnöklés felvállalásaért hálát adnak, és a királyi felséget kérik: hogy 
bevégezvén a birodalmi gyűlést, mennél előbb országgyűlést hirdetni , és 
a múlt években tett ajánlatait foganatba hozni kegyeskedjék. 
A 3 , 8 és 9-ik ágazatok az évnegyedi országos tanácsról, és a ki- 
rály vagy főherceg melletti tanácsosokról. Ezekben t.i. rendeltetik: 1) 
Hogy fontosb köz és magános ügyek tárgyalására minden évnegyedben 
határnap rendeltessék , melyre az országnak mennél számosb tanácsosai a 
királynak, vagy annak távollétében Erneszt főhercegnek oldalánál egybe- 
gyűljenek, és azon gyülésben az előforduló ügyeket, ha a szükség úgy kí- 
"vánná, a távullévő tanácsosoknak véleményét is levél által megkérve , tár- 
gyalják. — 2) Hogy a tanácsos urak közől néhányan a felség vagy főher- 
ceg mellett állandóul jelen legyenek, kiknek tanácsával az évnegyedi ta- 
nácstartásra nem halasztható kamarai és hadi dolgok elintéztethessenek. 
A 4-ik és 10-ik ágazatok , melyek közől amaz ugyan rendeli : hogy 
a királyi jövedelmek ezutáni jobb kezelésére és a magyar kamarának ha- 
tóságára nézve a király vagy főherceg minden körülmények megvizsgálása 
után az évnegyedi tanács véleményét meghallgatva, azt rendelje, mi leg- 
célirányosbnak fog látszani; emez pedig az itt érdeklett vizsgálatokra 
négy rendbeli biztosságokat neveztetni határoz, és a tengeri szélektől Drá- 
váig működendő biztosok kinevezését a slavóniai országos gyűlésre bízván, 
