312 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI. 
szemletiszteknek is, amagyar tanácsban illő zsold rendeltessék. — 4) Hogy 
új kapuszámítás most nem tétethetvén, az elégett vagy pusztulásra jutott 
helységek miatt csak a kapuk száma igazíttassék ki. — 5) Hogy azokat, kik 
az ajánlott segedelmet az alispánnak intésére sem adnák meg, kötelessé- 
gük teljesítésére a főispán és vármegye , ha megkivántatnék, a főkapitányt 
is segítségül híva, három-annyinak kivétele által szorítsa. — 6) Hogy a 
rablásból élő szabad hajduk kapitányok alatt zsoldba álljanak; máskép 
akárhol és akárki által befogatván, akasztófával büntettessenek. — 7) Hogy 
a lovasnak havi zsoldja négy, a gyalognak pedig egy és fél magyar forint 
legyen, s a többet kivánó, lovát és fegyverét veszítse, és senki által zsoldba 
ne fogadtassék ; akét zsoldot vevő pedig akasztassék föl. — 8) Hogy ezen 
szükségben a szolgák az 1552 :11-ik törvénycikk szerint a had bevégez- 
téig szolgálatuk idejének eltülte után is megmaradni tartozzanak. — 9) 
Hogy a szabad városoknak mind ezen évi taksáiról mind más terheiról a 
főherceg magyar tanácsával tüstént határozzon, és azokat országunk határ- 
széleinek szükségeire fordítsa. 
A 19-dik ágazatban nagyságos Illésházy István országos adószedő 
múlt évi adó feletti számadásainak a királyi kamara tanácsosaival teendő 
vizsgálatára négy egyén neveztetik, 
Jegyzet. Azon gyűlés, melyben ezen törvénylevél hozatott, jóllehet a királyi 
előadások Magyarország rendeihez vannak intézve és bennök a gyűlés országgyűlésé- 
nek (regni conventus) címezve áll; a rendeknek Mátyás főherceg ellennyilatkozatára 
adott feleletében és az 1595:42-dik törvénycikkben mindazáltal részleges gyűlésnek 
(particularis conventus), a törvénylevélnek Rádayféle gyűjteményben találtató felülira- 
tában pedig a dunáninneni és dunántúli vármegyék főpapjai, bárói, és egyéb karai és 
rendei gyülekezetének (congregatio) neveztetik. 
D. Rudolfnak törvényhozási egyéb törekvéseiről. 
A fön elősorolt országgyűléseken túl Rudolf király, országlásának 
utolsó éveiben is hirdetett többször országgyűléseket, jelesül 1605-dik évi 
junius 6-ikára"), melyet azonban Bocskay zavargásainak növekedése miatt 
1) Lásd Mátyás főhercegnek a bártfaiakhoz 1604-iki december 5-ikén, és Rudolf ki- 
rálynak a soproniakhoz 1604-iki december 16-kán intézett meghívó levelét, amazt 
ugyan Vestig, Comit. 759, emezt pedig Supplem. ad Vestig. Com. III. köt. 328.1. 
