314 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI 
Ezen szerződésnek bévezetésében előadja a főherceg: hogy ő a cs. 
kir. felségtől az országban támadott zavarok lecsillapítására teljes hatalom- 
mal el lévén látva, némely cs. kir. tanácsosok közbejövetelével az ellenfél- 
nek biztosaival már egy szerződést létre hozott, és aláirással és pecséttel 
is megerősített légyen; mivel azonban Bocskay Istvánnak és a vele tartó 
magyaroknak véleménye szerint az által némely nehézségek el nem döntet- 
tek, és azok miatt Illésházy István három biztos társsal Bécsbe hozzája 
járult, azoknak újonani tárgyalásába és elhatározásába belé egyezett, és 
valóban az itt név szerint elősorolt cs. kir. tanácsosok azon biztosokkal 
ezen szerződésre léptek légyen. 
Az I-ső ágazatra. Hogy ellent nem állhatván az előbbi törvények 
és aa 1604-iki törvénylevélnek csupán a királyi felség által a rendek meg- 
egyezése nélkül oda toldott 22-ik ágazata, a felség hazánknak minden , de 
mégis csak Magyarország határai között létező, karait és rendeit , mind az 
ország nagyait és nemeseit, mind a szabad városokat és kiváltságos mező- 
városokat, és a magyar határszélekben lévő magyar katonákat magok hit- 
vallásaikban háboríthatlanul meghagyandja, s azokat háborgattatni vagy 
gátoltatni mások által sem engedendi, hanem mindazoknak vallásaik sza- 
bad gyakorlata megengedve leend, de mégis a római katholika hitvallás- 
nak sérelme nélkül, és úgy, hogy a római katholikus papság, templomok és 
egyházak sértetlenűl maradjanak , és a mik ezen zavarok alatt egyik vagy 
másik fél által elfoglaltattak, kölcsönösen visszabocsáttassanak. 
A II-dik ágazatra, Hogy a békeség az előbbi szerződés szerint a 
magyarokkal és törökökkel együtt véve köttessék, 
Á III-dik ágazatra. Hogy a legközelebb tartandó országgyűlésen 
régenten divatozott mód szerint hajdani méltóságával bírandó nádor vá- 
lasztassék, s hogy a király Magyarországban vagy ahhoz közel nem lakoz- 
hatván, a főherceg Magyarország dolgait a nádor és magyar tanácsosok ál- 
tal teljes hatalommal úgy kormányozhassa, mintha a király önmaga szemé- 
lyesen jelen volna, és hogy a mostani személyes jelenlét (personalis prae- 
sentia modernus) helyében hagyassék ugyan meg, de jövendőre az ország 
rendelményei szerint választassék. 
A IV-ik ágazatra. Hogy a király békesb idők beállása után a koro- 
nát hazánkba, névszerint Pozsonba, visszahozatni méltóztassék, j 
Az V-ik és VI-ik ágazatokra. 1) Hogy a királyi, bármely nevet vise- 
lendő, kincstárnok magát az ország kormányának semmi ágába ne avassa, 
