TÖRVÉNYEINK TÖRTÉNETE AZ AUSZTRIAI HÁZ ALATT. 317 
innen ne ő, hanem a királyi felség szedhesse. — A többi pontok az ország 
egyéb részeinek király kezébe kiadását , — az egymás ellen 1604-dik évi 
october 15-ikétól kezdve elkövetett bántalmaknak örök feledékenységbe 
bocsátását , — a más félhez szítók elfoglalt jószágainak visszaadását, s 
azoknak kegyelembe vételét, — a magyar és egyéb ausztriai országok kö- 
zötti jó szomszédságnak, szeretetnek és közlekedésnek visszaállítását, és a 
törökök elleni közös védelmet, ha azok tisztességes békekötésre hajlani 
nem akarnának, kötik ki, és azok, kik máskép tennének, hivségtelenség 
örökös szennye alá vettetni rendeltetnek. 
II. A Magyarország mind király mind Bocskay részén lévő rendeinek 
Csehország, Morva, Slézsia és Lusatia rendei , és ezeknek Magyarország és 
Erdély rendei részére Bécsbe küldött követeik által költ biztosító leveleik , 
melyekben a fön érdeklett bécsi békeszerződés sértetlen megtartását, s a 
régi jó szomszédságnak és viszonos szeretetnek örökre tartandó helyreálli- 
tását kölcsönösen igérik. A csehországi rendek levele september 16-kán, a 
magyaroké september 23-ikán költ 1606-dik évben. 
III. A Rudolf király és Hehomat török szultán között 1606-dik évi 
november 11-ikén felhatalmazottaik által Bocskay István küldötteinek je- 
lenlétében húsz évig tartandó fegyvernyugvás iránt kötött békeszerződés. 
Törvényeinkre nézve kettő érdemel benne némi megjegyzést : 1) Hogy az 
alkudozó hét császári királyi biztosok közől négy született magyar, és a 
többi három is már honfiúsított egyén volt. — 2) Hogy abban a töröknek 
meghódolt helységekben lakó nemeseknek adó- és dézsmamentessége és 
mind vagyon- mind személybeli szabadsága is kiköttetik , valamint az is , 
hogy az adózások behajtására magok a törökök csak akkor menjenek ki , 
ha azokat a helybeli bírák, sót ezek hanyagságának esetében az általok az 
iránt felszólított kapitányok vagy földesurak sem hajtották be, 
F. E korbeli egyéb említést igénylókról. 
Ezen királyaink korából törvénytudományi tekintetből említést né- 
mileg igénylenek még e következők is : 
I. Hogy Maximilián császár és király a bányamívelésnek virágzóbb 
állapotra hozása végett 1573-dik évben magyarországi új bányarendszert 
(neue Bergordnung 965 Königreid ő Ungarn) alkotott, s azt a körmöci és sel- 
