TÖRVÉNYEINK TÖRTÉNETE AZ AUSZTRIAI HÁZ ALATT. 321 
zafiak közt folytanak, és hogy a királyi helytartó, habár mint legfőbb biró 
a királynak távullétében országunk minden biráinak itéleteit feljebbvitel 
útján megvizsgálhatá, és az országos törvényszéktartás ideje alatt a király 
törvényszékében is országunk más rendes birái gyanánt minden, habár bir- 
toki jogot érdeklő , pereket ítélhetett , ezen ítélőhatalma mindazáltal a ná- 
dori és országbírói fön kijelölt perekre ki nem terjedett. 
XI. Hogy a vármegyei mind bírói mind egyéb közhatalom még e 
korban is a főispánban volt központosítva, és sajátilag egyedúl őtet illető- 
nek tartatott, Bizonyítják ezt az 1574:33., 1575 :7. és 1578 :4-dik tör- 
vénycikkek , melyek közől, mint fönebb előadva vagyon, az elsőben 
ugyan Gómör, a másodikban pedig Ugocsa, a harmadikban végre általáno- 
san bármely főispánnal el nem látott vármegyében az alispán felhatalmaz- 
tatik: hogy, miglen a megye fóispánnal elláttatandik, mind az adó kezelé- 
sére szükséges székeket hirdethessen, mind pedig minden akár birói akár 
másféle hatósági eljárásokat és végrehajtásokat tehessen. Bizonyítja ugyan- 
ezt továbbá az 1599 : 38-dik ágazat is, mely által a gonosztevők befogásá- 
ban hivatalánál fogvást eljáró mosoni alispánon elkövetett vérengzésnek 
elítélése azon okból, mivel akkor a megyének főispánja nem volt, szoká- 
son kívül az ország kapitányára bízatott. 
XII. Hogy a törvényhozás módja e királyaink alatt is ugyanaz volt, 
melyet I. Ferdinánd alatt előadtam, a mint ezt az 1566-iki törv. előszava , 
és 4-ik ágazata, továbbá az 1567:1., 4., 5., 24., 26., 1569:1., 5., 6. , 
8., 60., az első 1572:6., 7., az 1574:1., 1588:24.; 1595 :1., 2., 1596 : 
1., 5., 24., 28., 29., 1602 : 30. és 36-ik törvénycikkek , és azok , miket fö- 
nebb az ország rendeinek 1594-ik évi törvényleveléról mondottam, eléggé 
tanusítják. 
XIII. Hogy e királyaink alatt a szabad királyi városok magokat a 
törvényhozásbani tevóleges részvétel gyakorlásában továbbá megerősíttet- 
ték. Tanúsítják ezt: 1) A főpapok, bárók, nemesek, és az ország egyéb 
karai és rendei címzetének mindenik törvénylevélnek elő- és utószavábani 
irásmódi divattá lett használata. — 2) A szabad és bányavárosok jogai- 
kért, szabadalmaikért , és mentességeikért őrködő törvényágazatoknak s0- 
kasága: milyenek névszerint az 1566:19., 1567:38., 40., 1569 :57. , 
1574: 35., 36., 37., 38., 1575:16., 1588:15., 17., 26., 45., 1595 :50., 51., 
1596:19., 1597 :20., 1598 :42., 1599 :33., 1601 : 24., 1603: 14. s 1604 : 
10. és 11-ik törvénycikkek. — 3) Az 1593 : 5-ik törvénycikknek azon ki- 
M. TT. ÉVK. VIII. 2. 41 
