326 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI, 
minemú jövedelmeibe ne avassák. A bécsi 5-ik ágazatnak egyéb tartalma 
mellőzve vagyon. 
A 6-ik ágazatban a bécsi szerződésnek 6-ik ágazata az első szerzó- 
désnek határozata szerint hagyatván, kijelentetik : 1) Hogy arról, vajjon a 
püspökök világi méltóságokat viselhetnek-e? a király az ország rendeivel 
még ezen országgyűlés alatt határozand , az mindazáltal már oda adatván : 
hogy oly püspökök, kiknek püspöki székeik vagy birtoki jogaik nincsenek, 
a tanácsba ne bocsáttassanak. — 2) Hogy arról, vajjon az olyan városoknak 
és mezővárosoknak, melyek az ország koronájához nem tartoznak "), vagy 
melyek az ország törvényleveleiben nincsenek elősorolva, mint Modor, Ba- 
zing, Szentgyörgy, és más ilyenek, az országnak rendei között üléssel és sza- 
vazattal bírniok kell-e? az ország a királyi felséggel tüstént koronázása 
után tanácskozandik, az mindazáltal addiglan is rendeltetvén: hogy ezután 
a király magyar tanácsa nélkül semmiféle mezővárost föl ne szabadítson, 
és az 1542: 33-dik törvénycikk ellenére községeknek ingatlan jószágokat 
semminemű szin alatt ne adományozzon. 
A 7-ik ágazatban a bécsi szerződésnek szentszékekról megállapított 
7-dik ágazata szinte állapotjában meghagyatik azon hozzáadással: hogy 
ezen ágazatnak tárgya a király és hazafiak által tüstént a koronázás után 
intéztessék el. 
A S. és 9-dik ágazatban a bécsi békekötésnek §8-dik ágazata a 
jézsuiták iránt, kihagyatván a király jogainak föntartása , annyiban, hogy 
Magyarországban állandó és birtoki jogokat ne bírhassanak, erejében megha- 
gyatik; a jószágadományokra és lekötésekre , Inscriptiones" nézve pedig 
rendeltetik: hogy régi szokás szerint adassanak ki, és egyedúl csak a ma- 
gyar cancellariából kiadottak legyenek érvényesek. Továbbá hogyha né- 
melyekbe hazánk régi szokásaival csatázó záradékok volnának iktatva, azok 
törültessenek és jobbíttassanak ki. 
A 10—15-dik ágazatban a bécsi békekötésnek 9. és 10-dik ágaza- 
tára vonatkozólag rendeltetik: 1) Hogy a magyar tanácsnak és a cancel- 
1) Innen kitetszik : hogy a szabad-városoknak királyiakra, és nem királyiakra s az 
országnak másféle városairai felosztása, mely II. Ulászlónak a tárnoki városok jo- 
gát előadó s Rudolf király által 1602-ik augustus 13-ikán megerősített levelének 
előszavában , s az 1498: 10. , és 1500 :41-ik törvénycikkekben előfordúl, még e 
korban is helyet foglalt. 
