472 JA MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI 
Sonau György András, Spaidl Zsigmond Fridrik , Hartmann Pál, Zinzen- 
dorf Kristóf, Stubenberg Farkas és János Vilmos, Zobek Dávid Henrik , 
s Windisgrátz Ádám és Gottlieb bárók , és Schlossperg János Vendel a ki- 
rálynak ajánlatára , részint tett részint ezután teendő érdemeiknek tekin- 
tetéből honfiusíttatnak. 
II. Állandó szabályúl hozott rendeletűek : 
A 24-dik ágazat, mely a gyámságokról általánosan rendeli, hogy a 
gyámnokok és árvagondviselők az árváknak vagyonát csak a vagyonjegy- 
zéknek megkészülte után vegyék át, és azt, az árva törvényes korra jut- 
ván, annak egyszerű kérésére visszaadni és bevett jövedelmeiról számolni 
tartozzanak, s máskép egy itélőmester által, vagy a vármegyei törvényszék 
elébe idéztetés mellett annak oklevelekkel együtti , eskü alatt teendő, ki- 
adására, és pedig a birtokon kivúli feljebbvitelen kivűl minden perorvos- 
latnak kizárásával, de mégis a törvény büntetésének, mely külön ren- 
des perrel keresendő, oda itélése nélkül kényszeríttessenek. Továbbá 
ugyan e törvény az árvajószágoknak gyámatyák vagy árvagondnokok által 
történt felkérését vagy káros elidegenítéseit érvényteleneknek, és az el- 
idegenített jószágokat hosszabb per nélkül egyszerűen visszavehetőknek 
nyilatkoztatja, és megengedi, hogy a törvényes korra jutott árvák ingat- 
lan jószágaikat és birtoki jogaikat gyám- vagy gondnokaik kezéből minden 
per nélkül, akár önhatalmúlag akár a fenérdeklett biráknak közbejövetelé- 
vel visszafoglalhassák; és mind ezeket az elidősítés éveit túl nem haladó 
eddigleni gyámnokságokról is vétetni határozza. 
A 25-ik ágazat, mely az 1647:105-ik cikknek toldalékául rendeli, 
hogy a hitbéres özvegyek férjeiknek vagy gyermekeiknek temetésére ál- 
lapotjokat felülhaladó költséget tenni, és a miatt az özvegyi joguknál fog- 
va bírt jószágokat elidegeníteni ne merészeljék , és ha ezt tennék, a vár- 
megyei birák az elidegenített jószágot ugyan az örökösöknek minden per- 
orvoslat kizártával adják vissza, az özvegyet pedig a többi ilyen jószá- 
gokból zárják ki. Továbbá hogy az ily özvegyek férjeiknek vagy gyerme- 
keiknek holt tetemeit a jószágok kiadásának hátráltatása végett hosszabb 
ideig temetetlenül ne hagyják , máskép az örökösök azokat, bírói intésnek 
előre bocsátása mellett, illő költséggel eltemettethessék, és a reájok szál- 
lott jószágokat, -az özvegynek minden fizetés nélküli kizárásával, a vár- 
megyei biráknak közbejövetelével elfoglalhassák. Végre hogy a temetés 
iránti per és óvás a megholt nőknek férjeikról is értessék. 
