488 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI. 
sem szülhetett sikert, egyetlen egy törvénylevelet sem bírunk. A Rákó- 
cziaknak , jelesül az 1705-ik évi septemberben Szécsénben az 1707-ik évi 
martiusban Marosvásárhelyen, május és juniusban az ónodi mezőkön , s 
decemberben Kassán tartott, és az 1708-iki novemberben Tályán meg- 
kezdett, és jövő hónapban Sárospatakon bevégzett gyülekezeteikben 9"), 
—. melyek közől az ónodiban vakmerő dühöngésüket egészen az ausztriai 
háznak magyar koronátóli megfosztásáig vivék ?) , valamint bár mely más 
összejöveteleikben keletkezett határozataik, mint bitorlott hatalommal 
hozottak , és hazánk szabadságával s jogaival ellenkezők, természetöknél 
fogvást erőnélküliek. É 
1, §. I. Leopoldnak törvényleveleiről. 
Első törvénylerele az 1659-ik évi julius 21-kére egybehítt, és azon 
évi decembernek elejéig tartott pozsonyi országgyűlésnek műve , s a ki- 
rálynak szokott elő- és utószaván túl a rendeknek előszavából , —. mely- 
ben a királynak előadásaiban nyilvánított azon atyai kegyességeért, mely- 
lyel ezen országyülésnek céljául a békének megállandósítását, minden el- 
lenséges működéseknek és készületeknek hazánktól eltávolítását, az igaz- 
ságszolgáltatásnak előmozdítását, és a bűntetteknek megfenyítését tűzé ki, 
köszönetet mondanak, s hosszú és szerencsés országlást kivánnak , —- és 
133 ágazatból áll ; melyek közól 
I. Ideigleni , vagy csupán nap szükségeit érdeklő rendeletűek : 
A 2—6. és 9-ik ágazat, melyekben a török birtoka részleges beüté- 
sei általi terjedésének gátlására rendeltetik: 1) Hogy a határszéli benszü- 
veinek ingyen ajándékozni kegyeskedjék. — 3) A királynak két rendbeli, 1709-iki 
julius 15-ikén és december 12-ikén kelt közrendelményei , melyek közől amabban 
a közbocsánatnak határidejét, Rákóczyt és Bercsényit kivéve, azon rendelmény ki- 
hirdetésének napjától számított egy hónapra, mely alatt a hivségre térendőknek 
az országgyűlésben Pozsonyban megjelenni kellendett, kiterjeszti; emebben pedig 
parancsolja , hogy a vallás dolgában , e lázadás alatt történtek megsemmisíttetvén, 
minden, a lázadás előtti állapotjába tétessék vissza, és a nem-katholikusoknak val- 
lásaik gyakorlása , beléegyezvén ebbe a pozsonyi országgyűlés is , a pozsonyi és 
soproni ágazatoknak értelmében engedtessék meg. Lásd ezen okleveleket Kova- 
chich: Vestig. Comit. 813. és 814. lapjain. 
1) Ezen gyülekezetekről lásd Rozenich említett munkája II. köt. 292—295, és Kova- 
chich: Vestig. Comit. 808—813. lapjait, 
?) Lásd az ónodi gyülésnek 2-ik ágazatát. 
