510 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI. 
Körözs városát egyesíttetni rendeli úgy, hogy fönmaradván mind a két vá- 
rosnak privilégiumai, egy főóbirájok legyen, a tanácsbeliek pedig mind a két 
részból aránylag mind most mind jövendőben választassanak. Továbbá 
ezen rendelésnek végrehajtására biztosokat nevez. 
A 104-ik ágazat , mely a hívtelenségi és főbenjáró itéleteknek végre- 
hajtása iránt a h. t.1.r. 16-ik címét megtartatni parancsolja oly felvilágosi- 
tással, hogy az elmarasztaltak gyermekeiknek , testvéreiknek, vagy más 
közös joggal biró atyjok fiainak osztályrészeik mind Magyar- mind Hor- 
vátországban és Slavoniában ne a kir. fiscus által végrehajtás után, hanem 
mindjárt végrehajtáskor az itélőlevélben kinevezett végrehajtók által sza- 
kasztassanak és adassanak ki. 
A 105-ik ágazat, mely rendeli, hogy Slavoniában és Horvátország- 
ban mind a püspöki mind a káptalani dézsma kiszedésében az ezen or- 
szágoknak királyi felség által megerősített 1636 : 3-ik ágazata , és Magyar- 
országnak törvényei is tartassanak meg, a dézsmaszedést fegyveres kéz- 
zelgátolók báni hatalomkarral kényszeríttessenek. 
A. 106-ik ágazat, mely Zágráb vármegye köz törvényszékének a turo- 
polyai Mezóból feljebbvitt, habár hitbéri, perekbeni fölülvizsgáló hatal- 
mát megerősíti. 
A 108-ik ágazat, melyben a határjelek feletti villongások Slavoniá- 
ban és Horvátországban az ezen országok által az iránt hozott és ő felsége 
által megerősített törvénycikk szerint kiegyenliíthetőóknek határoztatnak, 
fenmaradván mégis mind a két félre nézve a birtokon kivúli perújítás 
vagy feljebbvitel. 
A 120-dik ágazat, mely azon oknál fogva , mert a kir. biztositó levél 
5-ik pontjának és az 1649 :42-ik cikknek ellenére bizonyos Minichoffen 
nevű curia Barátfalván Mosony vármegyében a sz. kereszti apátnak Dras- 
kovich grófok ellen külföldi biztosok által itéltetett oda, és ugyanazon 
grófok az óvári jószágokhoz tartozó Rachin falu végett Bécsbe idéztettek , 
a királynak beléegyezésével rendeli, hogy az országnak határai között két- 
ségtelenül fekvó helységek iránt keletkező perek Ausztriában és külföldi 
nemzetbeli birák vagy biztosok által semmiféle szin alatt ne itéltessenek. 
A 126-ik ágazat, mely az 1655 :53-ik cikknek azon rendeletéhez : 
,shogy a perújítás ezután mindenkor az első biróságu birákhoz , és ha ezek 
elhaltak, hivatalbeli utódaikhoz adasssék", azt adja hozzá, hogy a máskép 
nyert perújítás el ne fogadtassék. 
