TÖRVÉNYEINK TÖRTÉNETE AZ AUSZTRIAI HÁZ ALATT. 517 
nak még be nem szolgáltatott részei, mennyire az adószedóknek kezei- 
ben hevernének , tüstént az országgyűlés után, mennyire pedig még be- 
szedve nem volnának, egy év lefolyása alatt ugyanazon adók kezelőjének 
nagys. Zichy Istvánnak , és a kamara mostani adószedójének , Palugyai Gá- 
bornak, adassanak át. Továbbá az utóbbi ágazat némelyek kétségének el- 
oszlatására kinyilatkoztatja , hogy az 1659 : 8-ik cikkben két évre ajánlott 
tíz forint nem mindössze , hanem évenkint értendő. 
A 24-ik ágazat, mely rendeli, hogy azon körülbelúl 1500 forintot , 
mely az ingyenes munkáknak váltságából nagys. Keglevich Péternél mara- 
dott, az egerszegi várnak kapitánya vegye meg, és számadásnak terhe alatt 
azon várnak erősítésére fordítsa. 
A 25—27-ik ágazat, melyekben számadások vétetni rendeltetnek , az 
elsőben ugyan az élelmi segedelemról , katonai és koronaórzési adózások- 
ról , másodikban pedig a kamarába egész a mostani országgyűlésig beszol- 
gáltatott fél harmincadokról, harmadikban végre a vármegyék által nem 
csak a nemeseknek, hanem az országnagyoknak jobbágyaira is kivetett 
adózásokról. Továbbá a fél harmincadra nézve teljes elmarasztaló és fel- 
mentő hatalommal bíró számvevők neveztetnek; a vármegyék által kive- 
tett adók fölötti számvételek pedig a vármegye kiküldöttei által a fő- és 
alispán, vagy azoknak emberei elótt letétetni, és ezen adóknak hátramara- 
dásai a határszéleknek erősítésére fordíttatni rendeltetnek. 
A 28-ik ágazat, melyben a rendek az 1655 :51-ik cikkre hivatkozás 
mellett szükségesnek nyilatkoztatják , hogy ne csak a vármegyékben foly- 
tonosan kiszolgáltassék az igazság, hanem ünnepnyolcadi és rövid törvény- 
székek mind a felső mind a dunáninneni és túli részeknek számára tartas- 
sanak ; s azoknak tartását a király megparancsolja. Továbbá néhány elhalt 
ülnökök helyett mind a fölvizsgálati székhez mind a kir. táblához más fő- 
papok és bárók neveztetnek, 
A 37- és 38-ik ágazat, melyek közól amabban Magyarország határai- 
nak eligazítása iránt megújíttatván az 1655 : 30. és 1659:66-ik cikkek, és 
a Slézia felé létező határok dolgának előmozdításával a nádor, kit a ki- 
rály után az ország határai fölötti gondoskodás leginkább illet, s ki a Bu- 
detin vára birtokosaival lefolyt határperének bevégzése után maga is ezen 
határoknak ügyében érdekelve vagyon, különösen megbízatván , Ausztria, 
Styria, Slézia és Morva felé biztosok neveztetnek, és összejövetelöknek 
határnapjai kitűzetnek; emebben pedig Horvátország és Slavonia , főleg 
