538 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI. 
nak kérésére hozott elmarasztaló itélete azon vármegyének kiküldő levele 
mellett hajtassék végre. 
Az 51-ik ágazat, melyben határoztatik, hogy ugyanazon egy sze- 
mély több országnagyok vagy özvegyeik helyett országgyűlési követ ne le- 
hessen , kivéve ha azok szegények volnának , és az ilyenek közóől is kettő- 
nél többet egy személy ne képviselhessen. 
A 60-ik ágazat, mely által Ruszt mezővárosa, a király által szabad 
városai közé fölvétetvén, a rendek által is szabad kir. városnak elfogadta- 
tik, és az ország rendei közötti üléssel megtiszteltetik. 
A 76-dik ágazat, melyben a felségnek beléegyezésével rendeltetik , 
hogy a horvátországi és slavoniai itélőmester hivatalbeli utódaival együtt 
nem csak országgyűléseken, hanem rendes vagy rendkivűli hosszú és Tö- 
vid ünnepnyolcadi székeken is üléssel , szavazattal és naplóval birjon. 
A 78-ik ágazat, melyben a rendek az 1659:93., 94. s 95-ik ágazato- 
kat megújítják , és a két elsőt megtoldják, a 93-ikat ugyan azzal, hogy a 
várospolgári ingatlan jószággal biró katonák , ha a tanácsnak hatóságát és 
birói hatalmát nem tisztelnék, s annak nem engedelmeskednének , a ta- 
nácsnak tiszti ügyvéde kérelmére hozott itélete mellett jószágaikat, az 
ilyetén engedetlen kézmívesek, vagy a városi polgároknak, földesurak- 
nak , vagy más hazafiaknak jogsérelmével bormérést gyakorlók pedig a ná- 
lok találtató holmiaikat és mérésre kitett boraikat azonnal veszítsék el; 
a 94-iket pedig azzal, hogy a királyi taksának kivetésében az e törvény- 
cikkben kijelölt városokon túl Varasdra is tekintet vettessék. 
A 79-ik ágazat, melyben a rendek határozzák, hogy Magyarország 
és a királyi felségnek egyéb tartományai között minden eladó árukra néz- 
ve szabad legyen a kereskedés , s másoknak adósságaért soha másnak hol- 
mija vagy személye le ne tartóztassék, és az ezt megszegók a törvényben 
kijelölt büntetés alá vettessenek. 
Negyedik törvénylevele az 1687-ik évi sz. Lukács napjára hirdetett, s 
jövő évi január 25-ik napjáig tartott pozsonyi országgyűlésben hozaték , s 
a királynak elő- és utószavain túl a rendeknek bevezető szavából, — mely- 
ben azon iparkodásiért, melyeknél fogvást részint az ország hívségben ma- 
radott főnökeinek és követőiknek , részint szövetségeinek közre munkálá- 
sával a veszélyben forgott sz. koronát, az országot s annak hív fiait, és egyéb 
tartományait a hajótöréstől megmenteni, és bátorságos kikötőbe vezérleni 
működött, továbbá Buda várának az ország nagyobb részéveli visszavéte- 
