TÖRVÉNYEINK TÖRTÉNETE AZ AUSZTRIAI HÁZ ALATT. 549 
vagy ha az már béfejezve volna, az esztergomi érseknek , vagy az ő meg- 
bizásából a káptalannak rendelkezése szerint lelkiállomásoknak és egyhá- 
zaknak fölsegélésére fordíttassék, egy harmada a véghelyeknek és várak- 
nak szükségeire a kir. fisousnak adassék, egy harmada végül az elhúnytnak 
temetési költségeire, és végintézeti vagy végintézet nélküli örököseire száll- 
jon, a családi ingatlan vagyonábani örökösödés a haza köz törvényeinek 
rendeleténél hagyatván. —.4) Hogy az egyházi jószágoknak és jövedelmek- 
nek kormányzása a főpapi széknek ürültsége alatt a kir. kamara által ne- 
vezett igazgató, és a káptalan által rendelendő felügyelő által híven kezel- 
tessék, és az ezen igazgatás alatti jövedelmek a három első hónapban ugyan 
egészen a kir. fiscust pártfogói jogánál fogvást, azután pedig felében az 
egyházat vagy alatta álló lelkészségeket (parochia) , felében a kir. fiscust 
illessék, de még is úgy, hogy a felszerelt majorságok az elhúnyt főpap 
utódjának hagyassanak, és a jószágok az igazgatásnak ideje alatt pusztu- 
lásra ne jussanak. — 5) Hogy, ha ki az elhúnyt főpapnak vagyonából vagy 
székürültség alatti jövedelmeiből valamit elsikkasztani vagy eltitkolni me- 
részlene, bűntettéhez mért törvényes büntetés alá szigorúan vettessék. Igy 
adja mindezeket elő az 1702-dik évi december 5-dik napján keletkezett, 
úgynevezett , Kollonichféle szerződés," Conventio Kollonichiana 7"). 
Ezen határozatok mindazáltal azon Kollonich bibornokhoz szóló, s 
1703-ik évi junius 15-ikén kelt oklevélben, melyben a cs. kir. udvari ka- 
mara vele ő felségének, a magyar dolgokbani ministeri bizottmánynak elő- 
adására hozott, e tárgybeli véghatározatát , az egyházi rendnéli tudomásul 
adás és jövőre változhatlan szabályul-tartás végett közli, némi módosításo - 
kat szenvedtek, ugymint: Az 1-ső pontra nézve, az elhúnyt főpapnak 
azonnal halála után bátorságos helyre rakandó és lepecsétlendő ingóságai 
közé annak oklevelei s irományai is, és pedig főleg tartozni nyilváníttatnak, 
és azon esetben , ha a lepecsétlésnél csak a kamarai tiszt volt jelen, annak 
is kötelességül tétetik, hogy a történt halálesetet a káptalannak szinte 
azonnal tudomásúl adassa, — A 2-dik pontra nézve , az alapítmányi , ugy- 
1) Lásd ezen oklevelet a cs. kir. udvari kamarának a magyar udvari cancelláriához 
szóló, s azt arra, hogy a magyar egyházi rendet ő felségének ezen határozatok- 
hoz járult helybenhagyásáról , és azoknak változhatlan szabályul szolgálandásáról 
tudosítsa, hivatalosan felszólító iratának alakjában előadva Pray: Specimen IHierar- 
chiae Hungaricae című munkája I. részének 190—192-ik lapjain. 
