564 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI. 
tessenek ; halála után pedig ezen ezüst lap, nehogy azzal visszaélés tör- 
ténhessék , azonnal lefoglaltatván , a felség kezéhez adassék. 
A 35-ik ágazat, mely által, mivel a felség az 1681:15-ik cikkben elő- 
sorolt jövedelmek , vagyis a fél harmincad és sóadó iránti rendelkezést az 
időknek körülményei miatt jövő országgyűlésre utasította, a határszélek- 
nek ellátásáróli gondoskodás is boldogabb időre halasztatik. 
A 39-ik ágazat, melyben az ország határainak rendbeszedésére hat- 
rendbeli országos bizottság, t. i. Ausztria, Morva, Styria, Slézia, Len- 
gyelország és Erdély felé neveztetik, s a királynak és kamarának érdeke 
végett mindegyikhez a névszerint kijelülteken fölül még egy magyar ka- 
marai tanácsos, és a kir. fiscus vagy annak helyettese is alkalmaztatni ren- 
deltetik, 
A 40-ik ágazat, melyben határoztatik, hogy a nádor azon határbeli 
viszálkodásokat, melyek Sümeg s Baranya vármegye és Slavónia, továb- 
bá Bihar és Békes, valamint szinte Tolna, és vele határos vármegyék , s 
végúl a murányi uradalom és Liptó-Ujvár között kitörtek, a feleket és a 
kir. fiscust is , hol érdeke fenforog , meghallgatván, az 1635:19. és 20-dik 
cikkek hasonlatosságára itélje el. Továbbá ugyan csak a nádor a Bőrsod és 
Heves vármegye között Eger mezővárosának és Felnémetinek lakosai 
iránt fenforgó hatósági pörös kérdéseknek meghányására és a régi határok 
szerinti elitélésére is fölhatalmaztatik. 
A 43-ik ágazat , melyben a katonaság ellen az iránt tett panaszokra , 
hogy az ország lakosait majd személyeikben majd vagyonaikban vagy ha- 
tóságaikban sértegeti, a folyókon és hidakon vámpénzt csikar ki, s név- 
szerint a gyóri várban a nemesekkel és polgárokkal kötött bizonyos szer- 
ződésnek ürügye alatt királyi jogok nevében zsarolásokat teszen, rendel- 
tetik , hogy a vétkesek a multra nézve ugyan teljes kár-megtéritésre szo- 
rittassanak , jövendőre pedig az 1681:22. cíkkbe foglalt mód szerint meg 
is büntettessenek. Továbbá a győri szerződésnek ürügye alatt tett zsaro- 
lások iránt egy országos választmány neveztetik, mely e dolgot a cs. kir. 
biztosokkal egyetértőleg megvizsgálja, elitélje és itéletét helybenhagyás 
végett ő felsége elébe terjeszsze. Végre a nemesi váraknak , kastélyoknak 
s udvarhelyeknek , iskoláknak , papilakoknak , egyházi húbéreknek és bá- 
nyamivelést üző bányavárosoknak katonai beszállástóli mentessége, az utol- 
sókra nézve mégis a szükségnek esetét kivéve, megtartatni parancsol- 
tatik. 
